Справа № 160/13118/24
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2025-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В. розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовом ОСОБА_1
до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 »
про визнання протиправними наказів та поновлення на посаді,
21.05.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 93 від 22 квітня 2024 року про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 700 о/с від 30.04.2024 року про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ;
- поновити на службі в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 700 о/с від 30.04.2024 року старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на підставі наказу №93 від 22.04.2024 року. Позивач вважає вказані накази протиправними та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про них. Також, вказано, що в штурмовому батальйоні № НОМЕР_1 полку управління особливого призначення №3 ДПОП «ОШБ НПУ» позивач ніколи не служив та не перебував на службі жодного дня. Звільнення відповідача відбулось в період терміну попередження про скорочення штатів з надуманих підстав, за безпідставну відсутність на службі в місці постійної дислокації, в період трудового спору пов`язаного незаконним переведенням позивача. З огляду на вказане позивач просив задовольнити позовні вимоги.
23.05.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.
10.06.2024 року від Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказано, що спірні накази є правомірними та такими, що винесено відповідно до вимог чинного законодавства, оскільки проаналізувавши зібрані під час службового розслідування матеріали в їх сукупності, відповідач встановив, що поліцейський взводу № 3 роти № 2 штурмового батальйону № 3 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старший сержант поліції ОСОБА_1 безпідставно (без поважних причин) був відсутній на службі в період з 25.03.2024 року до 08.04.2024 року, чим порушив службову дисципліну та вчинив дисциплінарний проступок. В діях ОСОБА_1 вбачаються порушення вимог пунктів 1, 6 частини першої статті 18, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІ та Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 », затвердженого наказом т. в.о. начальника Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 28 липня 2023 року Х» 346 «Про затвердження внутрішнього розпорядку для поліцейських, державних службовців та працівників ДПОП «ОШБ «Лють». ОСОБА_1 , як поліцейський, зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, а також утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України. Таким чином, вчинені ОСОБА_1 дії свідчать про відсутність у нього високої свідомості, недотримання законодавства та призводить до приниження авторитету поліції. Такі дії не можна вважати гідними посади поліцейського та його особисті дані не можна вважати такими, що сприяють посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України, оскільки поліцейські власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись. Обставини, які пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 , передбачені частиною четвертою статті 19 Дисциплінарного статуту, відсутні. Обставини, які обтяжують відповідальність ОСОБА_1 , передбачені частиною шостою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відсутні. З огляду на вказане відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
17.06.2024 року від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої вказано, що надані відповідачем акти про відсутність позивача на службі не відповідають вимогам законодавства. Позивач оскаржував у судовому порядку наказ про переведення а тому на цей період не могло проводиться службове розслідування та оскарження такого наказу є поважною причиною відсутності на службі.
01.07.2024 року від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, відповідно до яких вказано, що акти про відсутність позивача на службі були складені в рамках службового розслідування відносно позивача та підписані працівниками, які засвідчили власними підписами таку відсутність. Позивач підтверджує те, що він не виходив на службу, у зв`язку з тим, що оскаржував наказ про переведення, при цьому розгляд справи не зупиняє виконання наказу про переведення, а тому позивач повинен був виходити на службу до Департаменту.
05.07.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду задоволено клопотання позивача та зупинено провадження у справі до набрання законної сили рішенням у справі №160/4744/24.
03.12.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду поновлено провадження у справі та продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.
14.01.2025 року від позивача надійшли пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що позивач був відсутній на службі з поважних причин, оскільки оскаржував у судовому порядку наказ про переведення, при цьому відповідачем при проведенні службового розслідування не з`ясовано поважність відсутності працівника на роботі, що є визначальним фактором для вирішення питання про законність звільнення працівника.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 проходив службу на посаді поліцейського взводу №2 роти №6 полку поліції особливого призначення Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Згідно з наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 09.02.2024 року №138 о/с По особовому складу відповідно до частин 1, 7 та 8 статті 65 Закону 580-VIII, на підставі листа ДПОП ОШБ НПУ ЛЮТЬ від 09.02.2024 року №932-2024 та доповідної записки УКЗ ГУНП в Дніпропетровській області від 09.02.2024 року №20/617 переведено для подальшого проходження служби до ДПОП ОШБ НПУ ЛЮТЬ, звільнивши старшого сержанта поліції ОСОБА_1 з посади поліцейського взводу №2 роти №6 полку поліції особливого призначення.
На підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 09.02.2024 року №136 о/с По особовому складу, відповідно до частини 7 статті 65 Закону №580-VIII, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0048151), який прибув із Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, поліцейським взводу №3 роти №2 штурмового батальйону №3 полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_1 », установивши йому відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 року №988 посадовий оклад у розмірі 2470 грн та надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції в розмірі 40 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за спеціальним званням та надбавки за стаж служби.
Департаментом поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » винесено наказ від 28.03.2024 року №236 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії», відповідно до вимог статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, на підставі рапорту про відсутність на службі без поважних причин поліцейського взводу № 3 роти № 2 штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_2 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого сержанта поліції ОСОБА_1 з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки причин і обставин можливого порушення службової дисципліни, а також наявності вини поліцейського призначено за зазначеним фактом службове розслідування у формі письмового провадження.
Дисциплінарною комісією Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » розглянуто матеріали службового розслідування, на підставі наказу УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» від 28.03.2024 року №236 за фактом відсутності на службі поліцейського взводу № 3 роти № 2 штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_2 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого сержанта поліції ОСОБА_1 та складено висновок №4591/59/14-2024 від 08.04.2024 року про результати службового розслідування та відповідно до якого вирішено, зокрема:
«Відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування, вважати такими, що підтвердилися.
3. За порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1, 6 частини першої статті 18, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII та Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », затвердженого наказом т. в. о. начальника Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 28 липня 2023 року № 346 «Про затвердження внутрішнього розпорядку для поліцейських, державних службовців та працівників ДПОП «ОШБ «Лють», як наслідок, відсутність на службі в період з 25.03.2024 до 08.04.2024, без поважних причин, враховуючи вимоги наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507, відповідно до пункту 1 Розділу VII проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 пропонує застосувати до поліцейського взводу № 3 роти № 2 штурмового батальйону № 3 полку УПОП № З ДПОП «ОШБ «Лють» старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
4. Період з 25.03.2024 по 08.04.2024 невиходу на службу поліцейського взводу № 3 роти № 2 штурмового батальйону №3 полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого сержанта поліції ОСОБА_1 прогулом.».
Департаментом поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » винесено наказ від 22.04.2024 року №93 «Про застосування дисциплінарного стягнення», відповідно до якого на підставі викладеного та висновку службового розслідування від 08 квітня 2024 року №4591/59/14-2024, керуючись нормами статей 4, 11, 12, 13, 19, 20, 22 та 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ, і Переліком посад керівників Національної поліції України та їх повноважень щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, затвердженим наказом Національної поліції України від 04 жовтня 2018 року № 929 (у редакції наказу Національної поліції України від 29 грудня 2022 року № 938), за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 6 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, Присяги працівника поліції та Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », затвердженого наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 28.07.2023 року №346, що виразилося в безпідставній відсутності на службі з 25.03.2024 до 08.04.2024, відповідно до вимог підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19 липня 2022 року № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» застосовано до поліцейського взводу № 3 роти №2 штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_2 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 30.04.2024 року №700 о/с «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .
Позивач вважає вказані накази № 93 від 22 квітня 2024 року про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби старшого сержанта поліції ОСОБА_1 та № 700 о/с від 30.04.2024 року про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 протиправними та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення з цим позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (стаття 2 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 р. № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII)).
Відповідно до статті 3 Закону України «Про Національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно із частин 1, 4 статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Відповідно до ч.1 ст.59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Згідно ч.1 ст.17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частина перша статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» визначає, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію»).
Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Преамбула до Дисциплінарного статуту цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом частини 3, 5 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга статті 14 Дисциплінарного статуту).
Положення частин 3, 7 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачають, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Так, в подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався та на час розгляду справи не припинений та не скасований.
Розділом V Дисциплінарного статуту унормовано особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Відповідно до частин 1, 2 статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
За змістом частин 3, 5 та 6 статті 26 Дисциплінарного статуту, службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення (ч.1 ст.27 Дисциплінарного статуту).
Аналогічні положення містить Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. № 893 (далі - Порядок №893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Згідно із пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень пунктів 1-3, 4 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
У разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, що підтверджено документально (далі - відсутність на службі за вагомих обставин), час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування, про що видається наказ про відсутність на службі за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування.
Службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VІ Порядку № 893).
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу VII Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє (частина 12 статті 19 Дисциплінарного статуту).
Згідно із статтею 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Відповідно до положень частин 1, 2 статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Отже, вчинення протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні ним службової дисципліни, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.
Аналіз наведених норм права та встановлених обставин справи дає можливість дійти висновку, що відповідачем було призначено та проведено службове розслідування відповідно до вимог закону.
Згідно із ч.1 ст.23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.
Частиною другою статті 24 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.01.2023 року №30 «Про утворення територіального органу Національної поліції», було утворено, юридичну особу публічного права міжрегіональний територіальний орган Національної поліції - Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
Відповідно до пункту 1 розділу II Положення про Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » затвердженого наказом Національної поліції України від 31.01.2023 року №66 основним завданням Департаменту є участь у реалізації державної політики у сфері охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, забезпечення публічної (громадської) безпеки і порядку, оборони України, виконання завдань територіальної оборони, забезпечення та здійснення заходів правового режиму надзвичайного або воєнного стану, у тому числі шляхом взаємодії з іншими складовими сектору безпеки і оборони України.
Згідно із статтею 91 Закону України «Про Національну поліцію», особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.
Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.
Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.
Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.
Також, наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 28.07.2023 року №346 затверджено внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників ДПОП «ОШБ «Лють», відповідно до якого: початок робочого дня - о 09.00 год.; обідня перерва - 45 хв.: з 13.00 год. по 13.45 год.; закінчення робочого дня: з понеділка по четвер о 18.00 год., у п`ятницю - у 16:45 год.; напередодні святкових днів: з понеділка по четвер - о 17:00 год., у п`ятницю о - 15:45 год. Вихідні дні субота та неділя. Рекомендований час прибуття на робоче місце - 8:45 год. Святкові дні тимчасово на період дії на території України правового режиму воєнного стану скасовуються згідно із Законом України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 року №2136-ІХ). На період дії на території України правового режиму воєнного стану на поліцейських територіальних (відокремлених) та стройових підрозділів Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » поширюються вимоги наказу Національної поліції України від 09.08.2022 року №568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» (зі змінами).
Судом встановлено, що висновком про результати проведення службового розслідування за фактом відсутності на службі були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Так, судом встановлено, що відповідно до пояснень заступника командира штурмового батальйону № НОМЕР_1 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » полковника поліції ОСОБА_2 зокрема встановлено, що під час перевірки особового складу була виявлена відсутність без поважних причин на службі з 25.03.2024 року поліцейського взводу № 3 роти № 2 штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого сержанта поліції ОСОБА_1 .
Старший інспектор відділення кадрового забезпечення штурмового батальйону №3 полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » капітан поліції ОСОБА_3 у своїх поясненнях пояснив, що старший сержант поліції ОСОБА_1 з 09.02.2024 дійсно перебуває на посаді поліцейського взводу № 3 роти № 2 штурмового батальйону № 3 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють». ОСОБА_1 з 25.03.2024 до теперішнього часу не з`явився на місці несення служби. Будь-які документи, які б підтверджували законність його відсутності не надав.
Відсутність поліцейського взводу № 3 роти № 2 штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого сержанта поліції ОСОБА_1 у період з 25.03.2024 року по 08.04.2024 року на службі (робочому місці) у приміщенні адміністративної будівлі тимчасового міста розташування УПОП №3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджується актами про відсутність на службі від 27.03.2024 № 4070/59/14-2024, від 28.03.2024 №4116/59/14-2024, від 28.03.2024 №4117/59/14-2024, від 28.03.2024 №4118/59/14-2024, від 29.03.2024 №4157/59/14-2024, від 01.04.2024 №4235/59/14-2024, від 02.04.2024 №4348/59/14-2024, від 03.04.2024 №4411/59/14-2024, від 04.04.2024 №4461/59/14-2024, від 05.04.2024 №4507/59/14-2024, від 08.04.2024 № 4564/59/14-2024.
Також, відповідачем зазначено, що з метою реалізації права на захист та отримання пояснення в рамках проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією було направлено на адресу мешкання позивача та на месенджери його мобільного номеру телефона, офіційне повідомлення (виклик) про необхідність прибуття для надання пояснень в рамках службового розслідування.
Відповідно до акту про відмову від надання пояснень від 04.04.2024 р. зафіксовано факт відмови ОСОБА_1 надавати будь-які пояснення.
Суд зазначає, що позивача не було позбавлено можливості надати свої пояснення чи подати відповідні докази поважності причин своєї відсутності на службі у вказаний період, у будь-який можливий спосіб, наприклад засобами поштового або електронного зв`язку на адресу відповідача, при цьому, у разі неможливості самостійного подання пояснень та інших доказів позивач мав можливість скористатися правом на правничу допомогу.
Проте ні відповідачу, ні до суду позивач не надав доказів поважності причин його відсутності на службі у період з 25.03.2024 року по 08.04.2024 року, а саме: на службі у приміщенні адміністративної будівлі тимчасового міста розташування УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: вул.Данила Самойловича, 5, м.Дніпро.
Наведені обставини не спростовано позивачем, окрім фактичного заперечення про їх врахування під час службового розслідування.
Разом з тим, 29.03.2024 року дисциплінарною комісією було направлено запит вих.№4130/59/14-2024 до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ДПОП «ОШБ «Лють» щодо можливого перебування позивача на лікарняному. Однак, у відповіді вх.№414 на запит УФЗБО ДПОП «ОШБ «Лють» повідомлено, що про відсутність відомостей щодо лікарняних позивача за період з 25.03.2024 року по 08.04.2024 року.
Щодо доводів позивача про те, що він був відсутній на службі з поважних причин оскаржував у судовому порядку наказ про переведення а тому на цей період не могло проводиться службове розслідування та оскарження такого наказу є поважною причиною відсутності на службі, суд зазначає наступне.
Так, судом встановлено, що 20.02.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду в межах справи №160/4744/24 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », третя особа: Первинна професійна спілка «Правозахисники країни», в якій просив, зокрема:
- визнати протиправним та скасувати Наказ №138о/с від 09.02.2024 року Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в частині переведення для подальшого проходження служби в Департаменті поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 », з 09.02.2024 року старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , звільнивши з посади поліцейського взводу №2 роти №6 полку поліції особливого призначення.
- визнати протиправним та скасувати Наказ №136о/с від 09.02.2024 року Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » в частині призначення з 09.02.2024 року ОСОБА_1 на посаду поліцейського взводу №3 роти №2 штурмового батальйону №3 полку управління поліції особливого призначення №3 Департаменту поліції особливого призначення « ІНФОРМАЦІЯ_2 штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2024 року у справі №160/4744/24, яке залишено без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 22.11.2024 року у задоволені позовних вимог відмовлено.

Таким чином, вищевказаними рішеннями суду встановлено правомірність переведення позивача для подальшого проходження служби.

Разом з цим суд зазначає, що оскарження в судовому порядку наказу про переведення не зупиняє його дію та не є підставою для його невиконання та порушення службової дисципліни.

Таким чином, комісією з проведення службового розслідування вірно зазначено про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частин 1, 2 статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

За приписами п.4 ч.1 ст.40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані роботодавцем у випадках прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.

Відповідно до пп.2 п.1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 р. № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м.Севастополі, областях та м.Києві, державних установ, що належать до сфери управління Національної поліції (відповідно до компетенції), визначено застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних правопорушень, незаконного застосування табельної вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу, до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд також звертає увагу на те, що дисциплінарний проступок позивачем було вчинено в період воєнного стану.

Вищевказане зумовлює висновок про те, що вона не встановлює правила про почергове застосування дисциплінарних стягнень, натомість передбачає, що кожне нове стягнення не може бути менш суворим, ніж попереднє. Зворотній підхід дозволяв би вчинення дисциплінарних проступків будь-якої тяжкості без можливості звільнення особи з Національної поліції, що не відповідає меті існування Національної поліції - служити суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою.

Верховний Суд у постанові від 23.11.2023 у справі №420/14443/22 вказав, що за змістом частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції. Вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою.

Отже, повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

Таким чином, враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку, що наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 93 від 22 квітня 2024 року про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , прийнято відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством, відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, що в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для його скасування.

Відповідно, підстави для визнання протиправним та скасування наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » «По особовому складу» № 700 о/с від 30.04.2024 року про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 також відсутні.

Разом з тим, заявлені позовні вимоги про поновлення на службі в Департаменті поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » поновити на службі в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовних вимог, у задоволенні яких судом було відмовлено.

Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, оскільки доказів протиправності оскаржуваних наказів позивачем суду не надано, а судом в ході розгляду справи їх наявність не встановлена.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( АДРЕСА_3 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправними наказів та поновлення на посаді відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Дєєв