Справа № 420/1556/25
Суддя: Вовченко О.А.
Дата ухвалення: 2025-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1556/25
УХВАЛА

22 січня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Вовченко О.А., розглянувши матеріали позовної ОСОБА_1 до НОМЕР_1 загону морської охорони Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду 17.01.2025 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до НОМЕР_1 загону морської охорони Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії НОМЕР_1 загону морської охорони Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) щодо утримання податку на доходи фізичних осіб з суми, виплаченого ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса проживання і для листування: АДРЕСА_3 ) грошового забезпечення на виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 червня 2024 року по справі № 420/33507/23;

- зобов`язати НОМЕР_1 загін морської охорони Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) компенсувати ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса проживання і для листування: АДРЕСА_3 ) суму податку з доходів фізичних осіб, яка утримана з суми виплаченого ОСОБА_1 грошового забезпечення на виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19.06.2024 року по справі №420/33507/23.

Відповідно до ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до ч. 1, 2, 3, 5 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Предметом позову у даній справі є дії НОМЕР_1 загону морської охорони Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) щодо утримання податку на доходи фізичних осіб з суми, виплаченого ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса проживання і для листування: АДРЕСА_3 ) грошового забезпечення на виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 червня 2024 року по справі № 420/33507/23.

З матеріалів справи вбачається, що на виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 червня 2024 року по справі № 420/33507/23 26.06.2024 року позивачу виплачено індексацію грошового забезпечення у розмірі 121677,47 грн.

Верховний Суд у постанові від 19.01.2023 у справі №460/17052/21 (предметом розгляду якої було зокрема нарахування та виплата позивачу відповідачем у справі військовою частиною надбавки та премії), висловив правову позицію, що такі правовідносини (щодо нарахування та виплати військовослужбовцям грошового забезпечення) регулюються положеннями статті 233 КЗпП України.

Частинами першою та другою статті 233 КЗпП України (в редакції, чинній до 19 липня 2022 року) передбачалося, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до місцевого загального суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.

У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Разом з тим, Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено у такій редакції: «Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19 січня 2023 року у справі №460/17052/21, від 06 квітня 2023 року у справі № 260/3564/22, від 25 квітня 2023 року у справі №380/15245/22.

Зважаючи на все вищевикладене, оскільки саме 26.06.2024 року позивачу виплачено індексацію грошового забезпечення у розмірі 121677,47 грн. із виплатою даної суми позивач пов`язує обов`язок відповідача у нарахуванні та виплаті на його користь компенсації суми податку з доходів фізичних осіб, позивач звернувся до суду з порушенням тримісячного строку звернення до суду.

Суддя не приймає до уваги покликання позивача на те, що до спірних правовідносин застосовуються приписи ст.233 КЗпП України до внесення змін Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, оскільки зі змісту позову вбачається, що саме із виплатою 26.06.2024 року позивач вважає, що його права порушено, тобто із виплатою, яка була проведена станом на дату дію ст.233 КЗпП України із відповідними змінами.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позові позивач також просить суд визнати поважними причини пропуску звернення ОСОБА_1 до суду і поновити строки звернення за позовом ОСОБА_1 до 23. загону морської охорони Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дій.

Як зазначено у позові адвокат Дмитрієв А.П., який представляє інтереси ОСОБА_1 , вживав усі необхідні, дії для отримання відомостей про конкретний розрахунок виконання постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 червня 2024 року у справі № 420/33507/23, для чого двічі звертався з відповідними заявами на адресу відповідача, і лише після отримання 07 січня 2025 року таких відомостей зроблені висновки про порушення прав і законних інтересів ОСОБА_1 . Після отримання 07 січня 2025 року відповіді від НОМЕР_1 загону морської охорони Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) з відомостями про нарахування і виплати на виконання судового рішення і відмовою у виплаті ОСОБА_1 компенсації суму податку з доходів фізичних осіб без зайвого зволікання подається адміністративний позов. Таким чином, вказано у позові, з урахуванням різних визначених вище факторів наявні підстави вважати причини пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В той же час, зі змісту заяви представника позивача від 30.06.2024 року, яка адресована відповідачу вбачається, що у ній адвокат Дмитрієв А.П. клопотав про добровільне нарахування і виплату ОСОБА_1 грошової компенсації за утриманий податок з доходів фізичних осіб при виконанні судового рішення про виплату індексації його грошового забезпечення за період з 01 березня 2018 року по 31 березня 2022 року.

Тобто, станом на 30.06.2024 року позивачу (в інтересах якого діяв адвокат Дмитрієв А.П.) було достеменно відомо про порушення його прав невиплатою компенсації за утриманий податок з доходів фізичних осіб.

В той же час, з даним позовом позивач звернувся лише 17.01.2025 року, тобто з порушенням встановленого строку звернення до суду.

Позивачем не зазначено про наявність об`єктивних обставин, які перешкоджали ОСОБА_1 звернутися до суду з позовом до 26.09.2024 року.

Суддя зазначає, що сам факт подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду без наведення обґрунтованих підстав для такого поновлення не може бути безумовною підставою для її задоволення.

З урахуванням вищевикладеного, суддя дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні заяви позивач про поновлення строку звернення до суду.

Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду.

Керуючись ст.ст.123, 160, 161, 169 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви позивач про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позов ОСОБА_1 до НОМЕР_1 загону морської охорони Державної прикордонної служби України (військової частини НОМЕР_2 ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Вовченко