Справа № 609/68/25
Суддя: Харлан М. В.
Дата ухвалення: 2025-01-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 609/68/25

2-а/609/7/2025

23 січня 2025 року суддя Шумського районного суду Тернопільської області Харлан М.В., ознайомившись з матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі,-

ВСТАНОВИВ:

22 січня 2025 року представник позивача ОСОБА_1 адвокат Скиба Віталій Михайлович звернувся в суд із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області в якому просить:

-скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 3769990 від 01.01.2025 р. відносно ОСОБА_1 , закрити провадження у справі, відповідно до ст. 247 КУпАП.

Позов подано позивачем через систему Електронний суд.

Разом із позовом представником позивача подано клопотання про поновлення строку для звернення до адміністративного суду з позовом про скасування постанови про накладення ададміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 3769990 від 01.01.2025 р. відносно ОСОБА_1 , визначивши причини строку поважними.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд дійшов до висновку, що позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п.5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За приписом ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, у позовній заяві представник позивача ОСОБА_1 адвокат Скиба В.М. просить поновити строк на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 3769990 від 01.01.2025 р.

В обґрунтування зазначає, що через хворобу, позивач не зміг вчасно оскаржити постанову у встановлений законом строк. На підтвердження цього факту представником позивача до матеріалів справи долучено довідку видану «Кременецькою опорною лікарнею» Кременецької міської ради.

Статтею 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

За приписами статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно зі статтею 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Тобто, законодавцем чітко визначено, що для звернення до суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строк, який обчислюється з дня вручення постанови.

Згідно із положеннями статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Верховний Суд у постанові від 17.09.2020 у справі № 640/12324/19 врахував Рішення від 13.12.2011 № 17-рп/2011 Конституційного Суду України, в якому вказано, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя. Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Крім того, Верховний Суд у вказаній постанові звернув увагу на те, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач оскаржує постанову від 01 січня 2025 року, проте відповідну позовну заяву подано до суду тільки 22 січня 2025 року.

Так, на поважність причин пропуску строку звернення до суду представником вказано, що через хворобу, позивач не зміг вчасно оскаржити постанову у встановлений законом строк.

На підтвердження цього факту представником позивача до матеріалів справи долучено довідку видану «Кременецькою опорною лікарнею» Кременецької міської ради, відповідно до якої позивач знаходився на амбулаторному лікуванні у період з 09.01.2025 р. по 20.01.2025 р.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що вищевказана довідка не містить вихідної дати та реєстраційний номер, а тому, на переконання суду, не може визнаватися допустимим та достатнім доказом обставин захворювання позивача. Листка непрацездатності складеного у відповідності з вимогами Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 № 455, позивачем не надано.

Окрім того, у наданій довідці відсутні посилання на застереження щодо обмеження пересування або функціонування самостійно. Відтак, перебування позивача на амбулаторному лікуванні, яке не передбачає госпіталізацію, не може розцінюватися як поважна причина пропуску встановлених законом процесуальних строків.

Вищий адміністративний суд України звертав увагу на те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, для своєчасного вчинення відповідних процесуальних дій (Ухвала ВАС України від 22.02.2011 р.).

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до офіційного визначення амбулаторне лікування - організація медичної допомоги в медичному закладі хворим, що приходять у медичний заклад.

Амбулаторне лікування - лікування, проведене на дому або при відвідуванні самими хворими лікувального закладу (на відміну від стаціонарного лікування, здійснюваного з поміщенням пацієнта в лікарню).

Виписка із медичної карти амбулаторного хворого носить інформаційний характер щодо діагнозу основного захворювання, супутніх захворювань, короткий анамнез, діагностичні дослідження, перебіг хвороби, проведене лікування, лікувальні і трудові рекомендації та не засвідчує тимчасову непрацездатність особи.

При цьому, як вбачається із вищевказаної довідки, позивач не перебував на стаціонарному лікуванні, тобто не знаходився у стані, який дійсно не дозволяв йому звернутися до суду з позовом у встановлені процесуальним законом строки.

Таким чином вказані доводи не є об`єктивними перешкодами чи труднощами пропуску строку звернення до суду, оскільки амбулаторне лікування, або знаходження на лікарняному не перешкоджало позивачу звернутися до суду в установлений законом строк.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицію Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 20.06.2019, Верховного Суду у постановах від 17.07.2019 у справі № 815/1175/17, від 20.02.2020 у справі №560/3070/19, від 26.03.2020 у справі № 805/2688/18-а, від 27.08.2021 у справі № 520/17941/2020 щодо критеріїв оцінки поважності пропуску звернення до суду у зв`язку із перебуванням особи на амбулаторному лікуванні.

Аналогічена правова позиція міститься а постанові Верховного Суду від 25 травня 2023 року у справі № 640/16276/21.

Суд зазначає, що пропуск строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки, за наявності поважних причин його пропуску, такий строк може бути поновлено.

Зокрема, причини пропуску строку звернення до адміністративного суду можуть бути визнані судом поважними лише якщо відповідні обставини виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість подання позову у визначений законом строк, виникли протягом строку, який пропущено та підтверджується належними і допустимими доказами.

Як вбачається із ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім цього, згідно з ч. 2 ст.161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Відповідно до ч.9 ст. 44 КАС України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Так, дана позовна заява подана представником позивачем в електронному вигляді.

Указане дає підстави дійти висновку, що, звертаючись до суду шляхом подання позову в електронному вигляді, позивач зобов`язаний виконати зазначені вище вимоги закону в частині надсилання учасникам справи копій позовної заяви з додатками. Разом з тим позивач не надав суду докази того, що копія позовної заяви та копії доданих до неї документів направлені відповідачу відповідно до положень ст. 44 КАС України.

Таким чином, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, а також подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначення поважних підстав для цього та надання доказів на їх підтвердження, як того вимагає ч. 6 ст. 161 КАС України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 121, 123, 286, 294, 295 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Тернопільській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала суду складена 23 січня 2025 року.

Суддя: М.В. Харлан