Справа № 500/7639/24
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/7639/24

22 січня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника Міністерства оброни України про призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, про пропущення строку для звернення до суду та залишення позовної заяви без розгляду, про залучення третіх осіб на стороні відповідача у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Міністерства оборони України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

24 грудня 2024 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Міністерства оборони України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Міністерства оборони України від 02.04.2024, оформленого протоколом №6/д від 02.04.2024, зобов`язання призначити та здійснити виплату грошової допомоги в розмірі 15000000 грн.

Ухвалою судді від 30.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи поводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

14.01.2025 до суду від Міністерства оброни України надійшли клопотання про призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, про пропущення строку для звернення до суду та залишення позовної заяви без розгляду, про залучення третіх осіб.

Клопотання про призначення розгляду справи №500/7639/24 в порядку загального позовного провадження обґрунтоване тим, що Міністерство оборони України заперечує проти розгляду вказаної справи за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки це позбавляє відповідача користуватись наданим правом, визначеним, ст. 44 КАС України, зокрема брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи. Враховуючи, що дана справа має значний інтерес для відповідача, характер і кількість доказів у цій справі потребують їх детального вивчення та аналізу, Міністерство оборони України бажає задати питання учасникам судового розгляду, а також надати усні пояснення по даній справі.

Клопотання про пропущення строку для звернення до суду та залишення позовної заяви без розгляду обґрунтоване тим, що в позовній заяві представник позивача вказує, що позивачі звернулися у порядку передбаченому чинним законодавством для реалізації права на призначення та виплату одноразової грошової допомоги і відповідно до протоколу №6/д від 02.04.2024 Комісією Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначення і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум, прийнято рішення про повернення документів на доопрацювання, однак минуло більше шести місяців на оскарження рішення суб`єкта владних повноважень.

Клопотання про залучення третіх осіб на стороні відповідача у справі №500/7639/24 обґрунтовано тим, що підставою для прийняття оскарженого рішення комісією є акт службового розслідування та наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 14.03.2023 №228-Ад "Про результати службового розслідування" (яке проводилось за фактом загибелі та отримання поранень військовослужбовців військової частини НОМЕР_2 , у тому числі ОСОБА_6 ).

На підставі наказу командира військової частини НОМЕР_2 від 30.03.2023 №89, ОСОБА_6 визнано таким, що загинув в результаті гострої крововтрати, пошкодження грудної та черевної порожнин, множинних вогнепальних кульових поранень тулуба та кінцівок, отриманих внаслідок нападу з використанням ручної вогнепальної зброї з метою вбивства чи нанесення ушкодження. З 30 березня 2023 року ОСОБА_6 виключено зі списків особового складу військової частини НОМЕР_2 .

Представник вказує, що Військова частина НОМЕР_2 ліквідована, у зв`язку із чим, на його думку, військову частину НОМЕР_1 необхідно залучити як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні відповідача, з огляду на те, що подія була вчинена військовослужбовцями військової частини НОМЕР_2 , службове розслідування та інші документи, які можуть вплинути на результат судового розгляду, були відпрацьовані саме посадовими особами військової частини НОМЕР_1 .

16.01.2025 до суду від представника позивачів надійшли заперечення на клопотання.

Так, заперечуючи щодо розгляду справи в порядку загального позовного провадження представник вказує на те, що докази, які пред`явленні стороною позивача у підтвердження позовних вимог, наявні у Міністерства оборони України. Правила судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження забезпечують виконання судом завдань пов`язаних із якомога швидким вирішенням спору під час судового розгляду та не перешкоджають сторонам застосовувати механізми, визначені ст.ст. 172-185 КАС України, тобто, "відзив", "відповідь на відзив", "заперечення" з пред`явленнями доказів, які пояснюють позицію сторони. Також вказує, що у відповідності до положень п. 3 ч. 6 ст. 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо об числення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Заперечуючи щодо клопотання про пропущення строку для звернення до суду та залишення позовної заяви без розгляду представник вказує на те, що 15.09.2023 ОСОБА_1 звернулась, у визначеному законом порядку, із відповідною заявою на призначення та виплату одноразової грошової допомоги та підтверджуючими документами до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

20.09.2023 ІНФОРМАЦІЯ_3 подано висновок №11/1/15464 щодо можливості виплати одноразової грошової допомоги членам сім`ї ОСОБА_6 та направлено разом з документами ОСОБА_1 до Департаменту соціального забезпечення Міністерства оборони України.

11.04.2024 ОСОБА_1 звернулася до Міністерства оборони України з метою отримання інформації про хід розгляду її заяви про призначення одноразової грошової допомоги.

У відповідності до змісту листа ІНФОРМАЦІЯ_2 №11/3/16268 від 28.08.2024, ОСОБА_1 повідомлено про те, що документи на виплату їй одноразової грошової допомоги відповідно до постанови КМ України від 25.12.2013 № 975 ІНФОРМАЦІЯ_4 оформлені за вих.№11/3/16040 від 23.08.2023 направлені до Комісії Департаменту соціального забезпечення Міністерства оборони України для прийняття рішення стосовно її виплати.

У подальшому, ОСОБА_1 звернулась на "гарячу лінію" Міністерства оборони України із заявою, зареєстрованою за № М-113581/1 щодо порушення строків та з приводу стану розгляду документів про призначення їй одноразової грошової допомоги, у зв`язку із загибеллю чоловіка ОСОБА_6 .

У відповідь на вказане звернення, ІНФОРМАЦІЯ_5 було надіслано відправлення за № 461, за адресою проживання ОСОБА_1 , яке було вручено 22.10.2024.

Вмістом даного поштового відправлення був лист Департаменту соціального забезпечення Міністерства оборони України №220/13/ВихЗВГ/8056 від 25.09.2024 про те, що за результатами розгляду заяви та документів, направлених ІНФОРМАЦІЯ_3 , Комісією Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою ОГД та компенсаційних сум 02.04.2024 прийнято рішення про повернення документів на доопрацювання (протокол № 6/д).

Заперечуючи щодо клопотання про залучення третіх осіб на стороні відповідача у справі №500/7639/24 представник зазначає, що участь в якості третьої особи пов`язана з тим, що судове рішення за результатами судового розгляду може впливати на обсяг прав, свобод, інтересів або обов`язків.

На переконання представника, беручи до увагу зміст клопотання представника Міністерства оборони України, невідомо яким чином судове рішення вплине на обсяг прав, свобод, інтересів та обов`язків військової частини НОМЕР_1 , оскільки позовні вимоги стосуються безпосередньо Міністерства оборони України як суб`єкта владних повноважень, який приймає рішення про призначення та виплату (відмову у призначені та виплаті) одноразової грошової допомоги, та являється єдиним розпорядником коштів на забезпечення виплати одноразової грошової допомоги.

Вказує, що за результатами судового розгляду даної справи може бути прийнято судове рішення яке впливає лише на обов`язки Міністерства оборони України та права позивачів і третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні позивача.

Крім цього, 20.01.2025 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому, представник відповідача також просить поновити строк на подання відзиву у зв`язку з тим, що ухвала суду про відкриття провадження надійшла безпосередньо до Західного територіального юридичного відділу (працівники якого будуть представляти відповідача у справі) 08.01.2025, а документи, що стосуються предмету позовних вимог у справі, отримано ними від ІНФОРМАЦІЯ_2 лише 20.01.2025.

22.01.2025 від представника позивачів надійшло повідомлення про відсутність матеріалів у електронній справі. Зокрема, вказано, що станом на 21.01.2025, стороні Позивача ні в паперовому, ні в електронному вигляді, тим паче, через сервіс «Електронний суд» від сторони Відповідача відзиву на позовну заяву не надходило. Також вказує на порушення відповідачем строків подання відзиву на позов.

Визначаючись щодо поданих клопотань, з урахуванням заперечень на них, суд виходить з наступного.

Щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до частин 1-3 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Суд може при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження у відповідності до вимог пункту 7 частини третьої статті 257 КАС України при наявності обґрунтованого клопотання сторони.

Згідно частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частина друга статті 257 КАС України).

Так, частиною четвертою статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому суд зазначає, що п.2 ч.1 ст.263 КАС України чітко визначено, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Отже, спір у даній справі належить до категорії спорів, вирішення яких визначено у спрощеному провадженні.

В обґрунтування розгляду справи в загальному позовному провадженні представник вказує, що дана справа має значний інтерес для відповідача, характер і кількість доказів у цій справі потребують їх детального вивчення та аналізу, крім того Міністерство оборони України бажає задати питання учасникам судового розгляду, а також надати усні пояснення по даній справі.

Суд не заперечує, що спірні правовідносини впливають на права та обов`язки відповідача, однак, вказане не є безумовною підставою для розгляду справи в загальному позовному провадженні.

Також, усні пояснення учасників справи в судовому засіданні не є доказами в розумінні КАС України, а направленні лише на уточнення обставин (за необхідності) які наведені у поданих заявах по суті справи (позові, відзиві).

При цьому, суд звертає увагу на те, що сторони не позбавленні можливості повноцінно користуватися своїми процесуальними правами (подавати суду заяви, клопотання, докази) для захисту своїх прав та інтересів, та мають право висловлювати свою позицію та спростовувати доводи опонентів письмово.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. (ч.1 ст.2 КАС України)

Суд зазначає, що у вказаній справі судом вчинено дії щодо підготовки її до судового розгляду, отримано процесуальні заяви по суті справи від її учасників та зібрано докази на підтвердження обставин, які зазначені сторонами у вказаних заявах. Справа перебуває на стадії розгляду справи по суті та прийняття рішення.

Разом з тим, представником відповідача не наведено будь-яких обставин неможливості продовження розгляду даної справи в порядку спрощеного провадження (необхідність зібрання додаткових доказів, призначення експертизи, допит свідків, тощо).

При цьому, відповідно до ч.6 ст.260 КАС України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі.

Таким чином, перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження передбачає розгляд справи спочатку, що значно збільшить строки її розгляду, та може призвести до порушення основних принципів та завдань адміністративного судочинства.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Поряд із цим, суд зауважує, що у разі виникнення необхідності, суд з власної ініціативи може перейти до розгляду справи в порядку загального провадження.

Щодо пропуску строку на звернення до адміністративного суду та залишення позовної заяви без розгляду.

Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС України), серед багатьох інших, врегульовує питання процесуальних строків та порядку вручення процесуальних документів.

Стаття 118 КАС України, визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Частинами 1, 4 - 9 статті 120 КАС України, передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Якщо закінчення строку, що визначається місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, то строк закінчується в останній день цього місяця. Останнім днем строку, який закінчується вказівкою на певний день, вважається цей день. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події. Останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Частиною 1 статті 122 КАС України, передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як зазначено у позовній заяві та запереченні на клопотання, про оскаржуваний протокол №6/д від 02.04.2024 позивачам стало відомо 22.10.2024, після отримання поштового відправлення Міністерства оборони України №461 про що надано суду відповідні докази, а саме витяг системи відстеження поштового відправлення №461 (арк. справи 72).

Поряд із цим, заявляючи вказане клопотання представник відповідача не наводить жодних конкретних доводів та не надає суду жодних доказів на підтвердження того, що про оскаржуваний протокол позивачем було відомо раніше ніж 22.10.2024.

Тому суд приходить до переконання про необґрунтованість поданого клопотання та відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Щодо залучення до участі у справі третіх осіб на стороні відповідач.

За приписами частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Отже, залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору доцільно тоді, коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки.

Суд зазначає, що у даному випадку предметом спору є рішення Міністерства оборони України, оформлене протоколом засідання комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум від 02.04.2024 №6/д.

А тому, суд погоджується із покликанням представника позивачів про те, що позовні вимоги стосуються безпосередньо Міністерства оборони України, як суб`єкта владних повноважень, який прийняв оскаржуване рішення і судове рішення прийняте у даній справі може вплинути на обов`язки Міністерства оборони України та права позивачів і третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на стороні позивача, які уже залучені до справи.

Натомість, рішення (накази) Військової частини НОМЕР_1 (чи НОМЕР_2 ) не є предметом позову у даній справі. Крім цього, зазначені військові частини не приймають будь-якої участі у призначенні чи виплаті спірної допомоги, та не залучались відповідачем до прийняття оскарженого рішення.

Таким чином, незрозуміло як рішення у справі може вплинути на на їхні права, свободи, інтереси, або обов`язки.

З урахуванням наведеного, суд приходить до переконання про необґрунтованість поданого клопотання та відсутність підстав для залучення до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, - військової частини НОМЕР_1 .

Таким чином, клопотання подані 14.01.2025 клопотання Міністерства оброни України надійшли: про призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, про пропущення строку для звернення до суду та залишення позовної заяви без розгляду, про залучення третіх осіб; - задоволенню не підлягають.

Щодо надсилання відзиву на позовну заяву позивачам та доступ представника до електронних матеріалів справи.

20.01.2025 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву.

22.01.2025 від представника позивачів надійшло повідомлення про відсутність матеріалів у електронній справі. Зокрема, вказано, що станом на 21.01.2025, стороні Позивача ні в паперовому, ні в електронному вигляді, тим паче, через сервіс «Електронний суд» від сторони Відповідача відзиву на позовну заяву не надходило.

Відповідно до ч.3 та ч.4 ст.162 КАС України, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Згідно вимог ч.9 ст.44 КАС України, у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалівіншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до ч.1 ст.42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи. Представник не є учасником справи в розумінні ст.42 КАС України.

Так, судом встановлено, що до відзиву від 20.01.2025 представником відповідача серед інших документів долучено реєстр №10 кореспонденції, яку Західним територіальним юридичним відділом здано в 315 вузол фельд`єгерсько-поштового зв`язку.

Згідно вказаного реєстру, представником відповідача В. Матящук засобами фельд`єгерсько-поштового зв`язку 20.01.2025 надіслано ОСОБА_7 , як учаснику справи (позивачу та законному представнику малолітніх дітей) відзив на позов.

У позові вказано, що позивачі не мають зареєстрованого електронного кабінету, у зв`язку з чим, відповідачем, на виконання вимог КАС України, надіслано позивачам, як учасникам справи, відзив на позовну заяву з доданими документами в паперовій формі.

Таким чином, відповідачем при надісланні відзиву позивачам у справі дотримано вимог ч.4 ст.162 КАС України.

Що стосується представника позивачів, то його доступ до матеріалів справи, які надіслані учасниками справи через електронний кабінет, не залежить від дій суду чи інших учасників справи. Такий доступ забезпечується Державним підприємством "Інформаційні судові системи" та власне підсистемою "Електронний суд". Як показує практика, такий доступ може відбуватись із запізненням, в тому числі на день-два.

Щодо строку подання відзиву.

Відповідно до матеріалів справи, ухвалу про відкриття провадження у справі від 30.12.2024 доставлено до електронного кабінету Міністерства оборони України 30.12.2024.

Вказаною ухвалою встановлено відповідачам 15-денний строк для подання відзиву на позовну заяву, з дня вручення ухвали.

20.01.2025 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, тобто з пропуском встановленого строку.

У відзиві представник відповідача просить поновити строк на подання відзиву у зв`язку з тим, що ухвала суду про відкриття провадження надійшла безпосередньо до Західного територіального юридичного відділу (працівники якого будуть представляти відповідача у справі) 08.01.2025, а документи, що стосуються предмету позовних вимог у справі, отримано ними від ІНФОРМАЦІЯ_2 лише 20.01.2025.

До відзиву додано лист ІНФОРМАЦІЯ_2 від 13.01.2025 №1054/11/3/331, яким на адресу Західного територіального юридичного відділу надіслано копії документів (68 аркушів) на військовослужбовця ОСОБА_8 .

Відповідно до ст.121 КАС України, заява про поновлення процесуального строку встановленого судом, розглядається судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч.3, ч.8 ст.79 КАС України).

Крім цього, ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 30.12.2024 зобов`язано відповідачів подати суду докази разом з поданням відзиву.

Суд враховує, що представництво інтересів Міністерства оборони України доручено Західному територіальному юридичному відділу (м.Львів), місцезнаходження якого значно віддалене від місцезнаходження власне самого відповідача (м.Київ).

Крім цього, відповідно до оскарженого рішення Комісії Міністерства оборони України від 02.04.2024, оформленого протоколом №6/д від 02.04.2024, документи позивачів щодо призначення і виплати допомоги повернуто на доопрацювання до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, дії представника відповідача щодо отримання від ІНФОРМАЦІЯ_2 доказів що стосуються предмету спору, з метою виконання ухвали суду, вимог ч.3 ст.79 КАС України, а також для належної підготовки відзиву на позов, на думку суду, є виправданими.

При цьому, пропуск встановленого строку не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. (ч.5 ст.121 КАС України)

Враховуючи наведене, суд вважає, що зазначені обставини (підстави) пропуску відповідачем строку подання відзиву на позов є поважними, сприяють забезпеченню повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, а тому, такий строк слід поновити, а відзив на позов та додані до нього докази прийняти до розгляду.

Керуючись ст.ст. 12, 49, 79, 121, 122, 241, 248, 257, 260, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотань представника Міністерства оброни України від 14.01.2025: про призначення розгляду справи в порядку загального позовного провадження, про пропущення строку для звернення до суду та залишення позовної заяви без розгляду, про залучення третіх осіб на стороні відповідача, - відмовити.

Поновити встановлений судом та пропущений відповідачем (Міністерством оборони України) строк подання відзиву на позов та доказів.

Поданий Міністерством оборони України 20.01.2025 відзив на позов та додані до нього докази прийняти до розгляду.

Продовжити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвала в частині відмови в залишенні без розгляду позовної заяви може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено і підписано 22 січня 2025 року.

Головуючий суддя Баб`юк П.М.