Справа № 640/12081/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2025-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

22 січня 2025 року справа № 640/12081/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секртаря судового засідання В.С.Олійник розглянув у письмовому порядку матеріали адміністративної справи №640/12081/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП не зазначений) до Головного управління розвідки Міністерства оборони України () про визнання протиправним та скасування індивідуального акта у частині, постановив ухвалу.

08.04.2024 згідно з протоколом автоматизованого розподілу на підставі розпорядження керівника апарату суду від 08.04.2024 №35 справу, що надійшла від Київського окружного адміністративного суду, передано судді Л.В.Трофімовій.

Ухвалою від 10.04.2024 (процесуальні документи направлені 10.04.2024/ конверт має відмітку «за закінченням терміну зберігання» - ідентифікатор 912) прийнята позовна заява до провадження судді Л.В.Трофімової, 29.05.2024 зупинене провадження у справі до отримання судом витребуваних доказів (процесуальні документи направлені 29.05.2024/ конверт має відмітку «за закінченням терміну зберігання» - ідентифікатор 118), 10.09.2024 за клопотанням представника відповідача провадження поновлене (процесуальні документи направлені 12.09.2024/ конверт має відмітку «за закінченням терміну зберігання» - ідентифікатор 736), 13.09.2024 продовжений строк проведення підготовчого провадження (процесуальні документи направлені 16.09.2024 / конверт має відмітку «за закінченням терміну зберігання» - ідентифікатор 316), 24.10.2024 суд залишив позовну заяву без руху для уснення недоліків шляхом обґрунтування змісту і характеру порушеного права позивача; актуальних відомостей стосовно позивача з дотриманням вимог п.2 ч.5 статті 160 КАС України з мождивістю ідентифікації особи згідно з РНОКПП; повідомлення про усвідомлення наслідків вчиненої процесуальної дії у контексті заяви про закриття провадження у справі, а також наслідків процесуальної бездіяльності у зв`язку з невиконанням вимог ухвали суду (процесуальні документи направлені 25.10.2024/ конверт має відмітку «за закінченням терміну зберігання» - ідентифікатор 515).

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають електронного кабінету, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду, тобто негативні для особи наслідки у вигляді невизнання, обмеження або перешкоджання у реалізації її реальних прав, свобод або інтересів, що настають унаслідок протиправних дій або рішень суб`єктів владних повноважень. Адміністративний суд під час розгляду справи повинен встановити факти або обставини, що би свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод позивача. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

У матеріалах справи наявна копія колективного звернення (стосовно ОСОБА_1 вказана адреса: АДРЕСА_1 , проте РНОКПП не зазначений) до суду у справі №640/8715/22, що надійшла з неповідомленої у позовній заяві адреси електронної пошти з проханням: закрити провадження у справі на підставі ст. 238 КАС України.

Станом на 22.01.2025 ухвала суду від 24.10.2024 не виконана, недоліки позовної заяви не усунуті, про рух справи у суді позивач тривалий час не цікавиться, кореспонденцію від суду не отримує і про зміну місця перебування відомості суду не повідомляє.

Позивач, не цікавиться рухом справи в суді, не демонструє готовності до її розгляду. Ухвала суду від 24.10.2024 про залишення позову без руху із зазначенням недоліків адміністративного позову надіслана в установленому порядку до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Позивач, як зацікавлена сторона, мав можливість ознайомитись з ухвалою суду щодо справи у Єдиному державному реєстрі судових рішень. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі № 921/6/18 та від 21 березня 2019 року № 916/2349/17.

Верховний Суд у справі № 580/4217/24 адміністративне провадження № К/990/28630/24 застосував висновки ВС у справах № 520/11767/23, № 640/36713/21, зазначивши: надані процесуальним законодавством особі права кореспондуються із передбаченим обов`язком добросовісно ними користуватися (ЄДРСР 122226765). Правові висновки із вказаного питання були викладені Великою Палатою Верховного Суду, зокрема у постанові від 07.04.2021 у справі № 9901/23/21, відповідно до яких саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей, така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, що суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України (п.28 у постанові ВС від 10 жовтня 2024 року у справі № 580/4217/24 ЄДРСР 122226765).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Позивач у позовній заяві усупереч вимог КАС України не зазначив РНОКПП та не виконав вимог ухвали суду - не повідомив актуальну адресу для отримання кореспонденції.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 28.01.2021 у справі № 820/1400/17 зазначив: «до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками «за закінченням терміну зберігання», «адресат вибув», «адресат відсутній» і т. п., з врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій». Подібну позицію висловив Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду, зокрема, у постанові від 31.03.2021 у справі № 640/2371/20 та постанові від 29.04.2021 у справі № 826/12038/17.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

У судове засідання 22.01.2024 позивач не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяви чи клопотання до суду не надав.

22.01.2025 вх.№3232/25 представник відповідача (довіреність від 07.01.2025 №222/1/6/21) просив залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, що не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом. Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу.

Відповідно до статті 139 КАС України визначений порядок розподілу судових витрат. Відповідно до частин 1, 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи, позаяк позивач звільнений від сплати судового збору (посвідчення УБД серії НОМЕР_1 ) підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 240, 242, 243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління розвідки Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування індивідуального акта у частині залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС відповідно до підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Копію ухвали направити сторонам справи.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА