Справа № 308/20445/24
Суддя: Логойда І. В.
Дата ухвалення: 2025-01-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 січня 2025 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі: головуючого судді Логойди І.В., за участі секретаря судового засідання Янцо М.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу №308/20445/24 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурного будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови №1 від 12.12.2024,

В С Т А Н О В И В:

До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурного будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови №1 від 12.12.2024, згідно з якою просить визнати протиправною та скасувати постанову за №1 від 12 грудня 2024 року, винесену заступником начальника управління державного архітектурнобудівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Міца О.І. про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 25 500,00 грн. Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 6 ст. 96 КУпАП закрити. Свої позовні вимог мотивує наступним. 14 липня 2023 року, ОСОБА_1 уклав договір купівлі - продажу земельної ділянки за кадастровим номером :10:002:0179 та будівлі млину літ. A l, А2, санітарно - побутові приміщення літ. В, навіси літ. Ж.Д. за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського МНО Котляровою Л.В., серія та номер 2109. Того ж дня 14 липня 2023 року, ОСОБА_1 уклав інший договір купівлі - продажу складу готової продукції літ. Б за адресою: АДРЕСА_1 , який посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського МНО Котляровою Л.В., серія та номер 2110. Після набуття у власність даного майна, 15 березня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради із повідомленням щодо виконання підготовчих робіт на земельній ділянці за кадастровим номером :10:002:0179, а саме: реконструкції будівлі А1, А2 під багатоквартирний житловий будинок. Відповідно до п. 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених Постановою КМУ від 13 квітня 2011 року за № 466: будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації І обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень. Після подання повідомленням щодо виконання підготовчих робіт ОСОБА_1 розпочав роботи із знесення будівель і споруд, розташованих на земельній ділянці, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень. Однак, в ході завершення розбирання завалів при реконструкції будівлі А1, А2 під багатоквартирний житловий будинок почався зсув грунтів. Оскільки роботи проводились в зоні щільної міської забудови для уникнення руйнування сусідніх будівель, було прийнято рішення виконати роботи нульового циклу. Роботи виконувалися згідно із проектом реконструкції будівлі А1, А2 під багатоквартирний житловий будинок. Дані обставини відображені у звіті про проведення технічного обстеження. Після початку робіт по очищенню ділянки власник житлової квартири по сусідству почав вимагати купити в нього його квартиру. Отримавши відмову, останній розпочав подавати заяви до всіх можливих інстанцій що, ніби - то, пошкоджено належну йому квартиру. Однак, ззовні жодних ушкоджень на його будівлі та фундаменті взагалі не видно, а в приміщення позивача не допущено. 28 червня 2024 року ОСОБА_2 звернулась до управління державного архітектурно будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради із заявою щодо необхідності проведення позапланових заходів державного архітектурно будівельного контролю на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 . Дана заява мотивована тим, що в результаті проведення робіт за адресою: АДРЕСА_1 , ніби - то, пошкоджено належну їй квартиру. В ході розгляду 04 липня 2024 року даного звернення комісією управління державного архітектурно - будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради прийнято рішення про те, що ОСОБА_2 слід допустити представників Федько Р.М. (інженера з технічного нагляду та експерта з обстеження будівель та споруд) для проведення інструментального обстеження технічного стану квартири № 5 та складання звіту на його основі. Крім того, комісією управління державного архітектурно - будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради прийнято рішення про припинення робіт, які не пов`язані з забезпеченням комплексної безпеки будівництва, запобігання аварійних ситуацій. Після завершення робіт, пов`язаних із забезпеченням комплексної безпеки будівництва, запобігання аварійних ситуаціям та виконання робіт нульового циклу, позивач припинив будь - які роботи до отримання необхідних дозвільних документів. Однак, за результатом розгляду скарги ОСОБА_2 відповідачем проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства суб`єктом містобудівної діяльності під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті за адресою: м. Ужгород, вул. Мукачівська, 71. За результатом перевірки складений Акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 1 від 06.12.2024 р., припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 06.12.2024 року, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 06.12.2024 року. Однак, факт вчинення правопорушення не доведений, а процедура розгляду справи не дотримана, виходячи з наступного. Аналіз положень КУпАП дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 6 ст.96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП. У даній ситуації, жодним чином не було повідомлено про розгляд справи, а тому через дії відповідача позивачем не реалізовано право, передбачене законодавством. Отже, позивач не був належним чином (своєчасно) поінформований про час та місце розгляду справи 12.12.2024р. про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 6 статті 96 КУпАП. Окрім цього, в діях відсутній склад інкримінованого йому правопорушення, оскільки відповідачем під час проведення перевірки будівництва не прийнято до уваги наявність дозволу на проведення підготовчих робіт та те, що позивачем не здійснювались будівельні роботи всупереч законодавству.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.12.24 прийнято до розгляду та відкрито провадження у вказаній адміністративній справі. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідач подав відзив на позов, згідно з яким просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки постанову складено у відповідності до вимог чинного законодавства, за наслідками проведення позапланової перевірки було встановлено, що позивачем не було надано проектну документацію на реконструкцію існуючих будівель під пологовий будинок, а проведені роботи на об`єкті відносились не до підготовчих, а до будівельних робіт без розроблення проектної документації та отримання дозвільного документа, що дає право на виконання будівельних робіт, а саме: влаштовано монолітні залізобетонні фундаменти, підпірні стінки, колони, стіни та перекриття підвального поверху.

Представник позивача подав письмову заяву про розгляд справи без їх участі, просить її задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату розгляду справи судом.

У зв`язку з неявкою сторін суд розглядає справу на наявними матеріалами.

У зв`язку із розглядом справи без участі сторін у спрощеному порядку, відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відносини між сторонами регулюються нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими нормативними актами.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, суди, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, у першу чергу повинні з`ясувати, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частинами першою, третьою та четвертою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 7,12,13 постанови Кабінету Міністрів України № 553 від 23 травня 2011 року «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з положеннями пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 18 Порядку № 533 акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснено контроль.

Згідно з положеннями пункту 19 Порядку № 533 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до пункту 20 Порядку № 533 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Пунктом 21 Порядку № 533 передбачено, що у разі, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

У даній справі проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено акт Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради за участі ОСОБА_1 . Згідно з доданим протоколом про адміністративне правопорушення від 06.12.2024 та постановою №1 по справі про адміністративне правопорушення від 12.12.2024 виявлено влаштування монолітних залізобетонних фундаментів, підпірних стінок, колон, стін та перекриття підвального поверху, що не входить до обсягу підготовчих робіт.

До матеріалів справи додано повідомлення щодо виконання підготовчих робіт на об`єкті від 15.03.2024 стосовно реконструкції будівлі літ. А1, А2 під багатоквартирний житловий будинок по АДРЕСА_1 , вид будівництва реконструкція.

Згідно з вимогами постанови КМУ від 13 квітня 2011 р. № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Згідно зі звітом про проведення технічного обстеження від 30.05.2024 ФОП ОСОБА_3 виявлено зсув грунтів, існуючі фундаменти не мають єдиної суцільної конструкції, рекомендовано, зокрема, будівництво підпірних стін, укріпити відкоси по периметру котловану у зв`язку з насипним грунтом, що зсувається, встановлення дренажних систем.

Згідно із ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною 6 ст. 96 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2).

Відповідно до статті 244-6 КУпАП Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виробництва, виготовлення та застосування будівельних матеріалів, виробів, конструкцій, а також будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та прийняття в експлуатацію об`єктів чи споруд, невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), 97, частини третя - п`ята статті 152-1, стаття 188-42).

Частиною першою статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною 6 статті 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше, ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 742/3757/16-а, від 31 січня 2019 року у справі № 760/10803/15-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 686/21230/16-а, від 30 вересня 2019 року у справі № 486/92/17, від 14 листопада 2019 року у справі № 815/1570/16, від 06 грудня 2019 року у справі № 804/7725/17, від 24 грудня 2019 року у справі № 360/403/19.

Особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, що якої застосовується адміністративне стягнення про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.

Повідомлення має на меті забезпечити участь особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за триденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні.

У матеріалах справи, що розглядається, немає доказів, які б свідчили про ухилення позивача від отримання повідомлення. Як протокол про адміністративне правопорушення, так і постанова №1 по справі про адміністративне правопорушення винесення без участі особи, що притягається до відповідальності. Відсутні докази надсилання таких позивачу, такі не додані до відзиву на позов. Отже, відповідач не довів, що про час розгляду справи про накладення штрафу позивач був поінформований належним чином, що є самостійною підставою для скасування постанови.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 813/3415/18.

Оскільки ОСОБА_1 не був поінформований про час та місце розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 6 статті 96 КУпАП, факт навмисного неотримання кореспонденції відповідачем не доведено належними та допустимими доказами, суд приходить до висновку про неправомірність притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України обов`язок щодо доказування правомірності винесення рішення та накладення стягнення покладається саме на відповідача і саме відповідач має долучити до матеріалів справи належні, достатні та допустимі докази, які б підтвердили обставини на які він посилається при прийнятті оскаржуваного рішення.

За ч.3 ст.286 КУпАП за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги, що відповідачем в ході розгляду справи не доведено правомірність винесення постанови відносно позивача, відтак суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог про скасування постанови та достатність підстав для їх задоволення із закриттям справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем понесено судові витрати по оплаті судового збору в сумі 1211,20 грн., позов задоволено в повному обсязі, а тому витрати в сумі 1211,20 грн. у відповідності до ч. 1 ст. 139 КАС України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 245-246, 251, 268, 283 КУпАП, ст.ст.2, 9, 72-77, 241-246, 250, 286, 295 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурного будівельного контролю про визнання протиправною та скасування постанови №1 від 12.12.2024 - задовольнити.

Скасувати постанову за №1 від 12 грудня 2024 року, винесену заступником начальника управління державного архітектурнобудівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Міца О.І. про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, та накладення адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 25 500,00 грн.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.6 ст.96 КУпАП - закрити.

Стягнути з виконавчого комітету Ужгородської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211, 20 (тисячу двісті одинадцять грн. 20 коп.) грн.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 .

Відповідач: Виконавчий комітет Ужгородської міської ради в особі Управління державного архітектурно - будівельного контролю, 88000, вул. Небесної Сотні, 4, м. Ужгород, .

Повне рішення складено 24.01.2025.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Закарпатської області І.В. Логойда