Справа № 240/25564/23
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2025-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2025 року м. Житомир справа № 240/25564/23

категорія 112010200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (далі - відповідач 1), в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати відмову від 27.06.2023 у проведенні йому перерахунку призначеної пенсії за віком з урахуванням наданих ним довідок від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 про заробітну плату за період роботи з жовтня 1984 року по червень 1995 року в УМВС України в Житомирській області;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити йому перерахунок раніше призначеної пенсії за віком з урахуванням наданих ним довідок від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 про заробітну плату за період роботи з жовтня 1984 року по червень 1995 року в УМВС України в Житомирській області.

На обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 зазначив, що отримує пенсію за віком відповідно до Закону України від 09.07.2003 № 1058-IV "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" та перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Житомирській області. Вказує, що звернувся до управління із заявою про здійснення перерахунку його пенсії з урахуванням заробітної плати за період його роботи з жовтня 1984 року по червень 1995 року в Управлінні МВС України в Житомирській області, вказаної в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29. Однак у відповідь на свою заяву отримав відмову, обґрунтовану тим, що вищезазначені довідки про заробітну плату не підтверджені первинними документами. Оскільки така відмова порушує його право на належне пенсійне забезпечення, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Ухвалою суду провадження в адміністративній справі №240/25564/23 за позовом ОСОБА_1 було відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Головне управління пенсійного фонду України в Житомирській області подало до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечувало проти заявлених позовних вимог. Аргументуючи свою позицію Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області зазначило, що 22.06.2023 ОСОБА_1 звернувся до управління із заявою про перерахунок його пенсії з урахуванням довідок про заробітну плату від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, виданих Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області. Вказана заява опрацьовувалась за принципом єдиної черги завдань та єдиної черги спеціалістів. У зв`язку із чим, після реєстрації цієї заяви та сканування копій документів засобами програмного забезпечення, за принципом екстериторіальності заяву розглянуло Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області. За результатами розгляду саме Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області прийняло рішення від 27.06.2023 №8 про відмову у перерахунку пенсії. Натомість Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області лише повідомило ОСОБА_1 про прийняте рішення, шляхом направлення йому листа від 05.07.2023 №0600-0212-8/70050. Враховуючи вказане, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області зауважило, що не приймало рішення про відмову позивачу у перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати, зазначеної в довідках про заробітну плату від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, а відтак не вчиняло дій, які б могли порушувати право позивача на належне пенсійне забезпечення.

Крім того, у відзиві на позовну заяву Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області зазначило, що вважає рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 27.06.2023 №8 про відмову у перерахунку позивачу пенсії з урахуванням заробітної плати, зазначеної в довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 правомірним, оскільки вказані довідки видані не належним суб`єктом. Обгрунтовуючи таку позицію, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області вказало, що відповідно до пункту 2.10 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1, довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працювала особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними правонаступниками. Так, згідно записів в трудовій книжці НОМЕР_1 від 23.01.1979 в період з 01.10.1984 по 30.06.1996 ОСОБА_1 проходив службу в Управлінні МВС України в Житомирській області, яке відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ліквідовано 09.07.2021. В свою чергу, довідки про заробітну плату від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, на підставі яких позивач просить здійснити йому перерахунок пенсії, підготовленні на бланках Головного управління Національної поліції в Житомирській області. Однак, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 №641 Національна поліція України не являється правонаступником управління МВС України. З огляду на це, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області вважає, що архівні довідки, копії, витяги за документами Управління МВС України в Житомирській області не можуть бути підготовлені на бланках Головного управління Національної поліції в Житомирській області та засвідченні ним, а тому такі довідки не можуть бути прийняті для розгляду питань пенсійного забезпечення. Відтак, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області просило відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.

Крім того, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області подало до суду клопотання (вх.№10821/24), в якому, з огляду на те, що заяву ОСОБА_1 від 22.06.2023 про здійснення йому перерахунку пенсії з урахуванням довідок про заробітну плату від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 за принципом екстериторіальності розглядало Головне управління Пенсійного фонду України у Донецькій області, просило залучити вказане управління до участі в справі №240/25564/23 в якості відповідача.

Ухвалою суду від 18.03.2024 вищезазначене клопотання задоволено та залучено Головне управління Пенсійного фонду України у Донецькій області (далі - відповідач 2) до участі в адміністративній справі №240/25564/23 в якості співвідповідача.

Також зазначеною ухвалою Головному управлінню Пенсійного фонду України у Донецькій області було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Однак, станом на дату розгляду справи відповідач 2 своїм правом на заперечення щодо заявлених позовних вимог не скористався, відзиву на позовну заяву до суду не надав.

Згідно з ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

З огляду на характер спірних правовідносин, розгляд даної адміністративної справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи відповідно до норм ст.ст. 257, 262 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 отримує пенсію за віком відповідно до Закону України від 09.07.2003 № 1058-IV "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" та перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Житомирській області.

Відповідно до записів в трудовій книжці серії НОМЕР_2 від 23.01.1979, в період з 01.10.1982 по 17.07.1995 ОСОБА_1 проходив службу в Управлінні МВС України в Житомирській області.

Матеріалами справи підтверджується, що листопаді 2021 року ОСОБА_1 звертався до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області із заявою, в якій просив здійснити йому перерахунок пенсії, врахувавши заробітну плату за період роботи в Управлінні МВС України в Житомирській області з жовтня 1984 року по червень 1995 року, вказану в довідках від 22.02.2021 №855лк/29 та від 22.02.2021 №856лк/29, виданих йому ліквідаційною комісією Управління МВС України в Житомирській області.

У відповідь на вказану заяву Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області надіслало позивачу листа від 17.11.2021 №0600-0212-8/94876 із відмовою в здійсненні такого перерахунку, обґрунтованою тим, що Управління МВС України в Житомирській області, яке видало довідки від 22.02.2021 №855лк/29 від 22.02.2021 №856лк/29, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ліквідовано 09.07.2021, а про місцезнаходження документів, які б підтверджували дані, зазначені в цих довідках, не відомо. У зв`язку із чим, Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області у листі рекомендувало позивачу для з`ясування питання щодо місцезнаходження первинних документів звернутися до правонаступника (за наявності) або до архівної установи (куди передані первинні документи) для поновлення довідки про нараховану суми грошового забезпечення.

З огляду на таку відмову, ОСОБА_1 отримав в Головного управління Національної поліції в Житомирській області архівну довідку від 30.05.2023 №627/29 про суми його заробітної плати за період в Управлінні МВС України в Житомирській області з жовтня 1984 року по грудень 1992 року та архівну довідку від 30.05.2023 №628/29 про суми його заробітної плати за період в Управлінні МВС України в Житомирській області з січня 1993 року по червень 1995 року.

21 червня 2023 року ОСОБА_1 звертався до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області із заявою, в якій просив здійснити йому перерахунок пенсії, врахувавши заробітну плату, вказану в архівних довідках Головного управління Національної поліції в Житомирській області довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29.

На виконання вимог Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 №22-1 (зі змінами, внесеними постановою правління Пенсійного фонду України від 16.12.2020 №25-1), за принципом екстериторіальності вищезазначену заяву ОСОБА_1 від 21.06.2023 про перерахунок пенсії розглядало Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

За наслідками розгляду поданої позивачем заяви та доданих до неї документів, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області прийняло рішення від 27.06.2023 №28 про відмову у здійсненні ОСОБА_1 перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати, зазначеної в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, мотивоване не наданням ним завірених в установленому порядку копій первинних документів, на підставі яких складені вказані архівні довідки.

Про прийняте Головним управлінням Пенсійного фонду України в Донецькій області рішення від 27.06.2023 №28 про відмову у перерахунку пенсії, Головне управлінням Пенсійного фонду України в Житомирській області повідомило ОСОБА_1 шляхом направлення йому листа від 13.06.2023 №0600-0212-8/62974.

Так, у вказаному листі від 13.06.2023 №0600-0212-8/62974 Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області зазначило, що з огляду на правові норми статті 40 та статті 44 Закону України від 09.07.2003 №1058-IV "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" архівні довідки Головного управління Національної поліції в Житомирській області про заробітну плату від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 мають бути підтвердженні первинними документами. Оскільки, надані довідки від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 не були підтвердженні первинними документами, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області прийняло рішення від 27.06.2023 №28 про відмову у перерахунку пенсії на підставі цих довідок.

Таким чином, зі змісту рішення від 27.06.2023 №28 та листа від 13.06.2023 №0600-0212-8/62974 вбачається, що фактичною підставою для відмови ОСОБА_1 в перерахунку його пенсії з урахування заробітної плати, одержаної за ним в період роботи в Управлінні МВС України в Житомирській області з жовтня 1984 року по червень 1995 року, є не підтвердження первинними документами інформацію про таку заробітну плату, зазначену в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, виданих Головним управління Національної поліції в Житомирській області.

Вважаючи відмову у здійсненні йому перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати, зазначеної в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29., ОСОБА_1 звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи публічно-правовий спір та надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними.

Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Законодавство про пенсійне забезпечення базується на Конституції України, складається з Основ законодавства України про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", законів, якими встановлюються умови пенсійного забезпечення, відмінні від загальнообов`язкового державного пенсійного страхування та недержавного пенсійного забезпечення, міжнародних договорів з пенсійного забезпечення, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (далі - закони про пенсійне забезпечення), а також інших законів та нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до законів про пенсійне забезпечення, що регулюють відносини у сфері пенсійного забезпечення в Україні.

Принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій, визначені Законом України від 09.07.2003 №1058-IV "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" (далі - Закон №1058-IV).

Пунктом 1 частини 1 статті 8 Закону №1058-IV визначено право громадян України, які застраховані згідно із цим Законом та досягли встановленого цим Законом пенсійного віку чи визнані особами з інвалідністю в установленому законодавством порядку і мають необхідний для призначення відповідного виду пенсії страховий стаж, на отримання пенсій та соціальних послуг із солідарної системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування.

Відповідно до статті 1 Закону №1058-IVпенсія - це щомісячна пенсійна виплата в солідарній системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, яку отримує застрахована особа в разі досягнення нею передбаченого цим Законом пенсійного віку чи визнання її особою з інвалідністю, або отримують члени її сім`ї у випадках, визначених цим Законом.

Згідно з частиною 1 статті 9 Закону №1058-IV відповідно до цього Закону в солідарній системі призначаються такі пенсійні виплати: 1) пенсія за віком; 2) пенсія по інвалідності; 3) пенсія у зв`язку з втратою годувальника.

Частиною 1 статті 26 Закону №1058-IV передбачено, що особи мають право на призначення пенсії за віком після досягнення віку 60 років за наявності страхового стажу не менше 15 років по 31 грудня 2017 року. Починаючи з 1 січня 2018 року право на призначення пенсії за віком після досягнення віку 60 років мають особи за наявності страхового стажу: з 1 січня 2018 року по 31 грудня 2018 року - не менше 25 років; з 1 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року - не менше 26 років; з 1 січня 2020 року по 31 грудня 2020 року - не менше 27 років; з 1 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року - не менше 28 років.

Згідно статті 27 Закону №1058-IV розмір пенсії за віком визначається за формулою: П = Зп х Кс, де: П - розмір пенсії, у гривнях; Зп - заробітна плата (дохід) застрахованої особи, визначена відповідно до статті 40 цього Закону, з якої обчислюється пенсія, у гривнях; Кс - коефіцієнт страхового стажу застрахованої особи, визначений відповідно до статті 25 цього Закону.

Зі змісту вищезазначеної норми вбачається, що розмір пенсії за віком є індивідуальним, оскільки залежить від набутого особою страхового стажу і отримуваної заробітної плати, та обчислюється як добуток осучасненої заробітної плати на коефіцієнт страхового стажу.

Порядок визначення заробітної плати (доходу) для обчислення пенсії, врегульований статтею 40 Закону №1058-IV, згідно з частиною першою якої, для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами або в разі, якщо страховий стаж починаючи з 1 липня 2000 року становить менше 60 місяців, для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв.

Питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №1058-IV врегульовано Порядком надання та оформлення документів для призначення (перерахунку), затвердженого постановою управління Пенсійного фонду України від 25 листопада 2005 року № 22-1 (далі - Порядок №22-1, в редакції на момент спірних правовідносин).

Згідно абзацу 2 підпункту 3 пункту 2.1 Порядку № 22-1 за бажанням пенсіонера ним може подаватись довідка про заробітну плату (дохід) по 30 червня 2000 року (додаток 5) із зазначенням у ній назв первинних документів, на підставі яких її видано, їх місцезнаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам.

Відповідно до пункту 2.10 Порядку №22-1 довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працював померлий годувальник або особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами.

У випадках, коли архівні установи не мають можливості видати довідку за встановленою формою з розшифровкою виплачених сум за видами заробітку, вони можуть видавати довідки, що відповідають даним, наявним в архівних фондах, без додержання цієї форми.

Установлення заробітку для обчислення пенсії на підставі показань свідків не допускається. Виписка зі штатного розпису про посадовий оклад, профспілкові квитки, квитки партій та рухів, громадських об`єднань не є документами, що засвідчують фактичний заробіток для обчислення розміру пенсії.

Згідно з частиною третьою статті 44 Закону №1058-IV органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію.

Зміст вищезазначених норм свідчить, що за бажанням пенсіонера при визначенні розміру його пенсії може бути врахована заробітна плати за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд, набутого до 30 червня 2000 року. При цьому, умовою за якої заробітна плати за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу враховується при визначенні розміру пенсії є підтвердження довідки про таку заробітну плату первинними документами чи іншими документами про нараховану та сплачену заробітну плату тим підприємством, де працював заявник, його правонаступником чи архівними установами.

Згідно поданої позовної заяви, підставою для звернення ОСОБА_1 з даним позовом до суду стала протиправна, на його переконання відмова у здійсненні йому перерахунку пенсії із врахуванням заробітної плати за період його роботи в Управлінні МВС України в Житомирській області з жовтня 1984 року по червень 1995 року, вказаної в архівних довідках Головного управління Національної поліції в Житомирській області довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29.

Таким чином, спір, який виник між сторонами в даній справі, стосується наявності правових підстав для врахування вказаної в архівних довідках Головного управління Національної поліції в Житомирській області довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 заробітної плати для визначення розміру пенсії позивача.

При цьому, суд встановив, що відмовляючи позивачу у проведенні перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати, вказаної в архівних довідках Головного управління Національної поліції в Житомирській області довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області зазначило про не надання первинних документів для підтвердження вказаних в цих довідках відомостей.

Відтак, ключовим питанням у цій справі є правомірність дій Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо відмови у здійсненні позивачу перерахунку його пенсії з урахуванням заробітної плати, одержаної ним за період його роботи в Управлінні МВС України в Житомирській області з жовтня 1984 року по червень 1995 року, через не підтвердження первинними документами інформації про розмір такої заробітної плати, вказаної в архівних довідках Головного управління Національної поліції в Житомирській області довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29.

Вирішуючи вказані спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

За правилами частини 1 статті 40 Закону №1058 обов`язковою умовою для обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 01.07.2000 є підтвердження нарахування такої заробітної плати первинними документами.

Відповідно до пункту 2.10 Порядку №22-1, довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працювала особа, яка звертається за пенсією. При цьому, у випадку, якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами.

Абзацом другим підпункту 3 пункту 2.1 розділу II Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій, відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" затвердженого постановою Пенсійного фонду України від 25.11.2005 №22-1 (далі - Порядок №22-1) визначено, що до заяви про призначення пенсії, за бажанням пенсіонера, може подаватись довідка про заробітну плату (дохід) по 30 червня 2000 року (додаток 5) із зазначенням у ній назв первинних документів, на підставі яких її видано, їх місцезнаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам.

Зміст зазначених норм права свідчить, що роботодавець, його правонаступник або відповідна архівна установа, на зберіганні якої знаходяться первинні документи, мають право видати довідку про розмір заробітної плати відповідно до даних, що містяться в первинних документах по заробітній платі за відповідний період.

При цьому, єдиною і обов`язковою умовою для обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 01.07.2000 є підтвердження нарахування такої заробітної плати первинними документами, зокрема, виписками з особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працювала особа, яка звертається за пенсією.

Дослідивши під час розгляду справи архівні довідки від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 про заробітну плату ОСОБА_1 в період з жовтня 1984 року по червень 1995 року, видані Головним управління Національної поліції в Житомирській області, суд встановив, що в них міститься інформація про те, що довідки видані на підставі особових рахунків за 1984-1992 роки (арх.ф.80 арх.спр.9, 10, фонд 88 спр.1) та за 1993-1995 роки (арх.ф.88 арх.спр.2), які передані на тимчасове зберігання до ГУНП в Житомирській області і знаходяться за адресою: м. Житомир, вул. Старий бульвар, 5/37.

Таким чином, видані Головним управління Національної поліції в Житомирській області архівні довідки від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 про заробітну плату ОСОБА_1 в період з жовтня 1984 року по червень 1995 року, міститься як відомості про первинні бухгалтерські документи на підставі яких, ці довідки видавалась, так і інформацію про місцезнаходження вказаних первинних документів. Крім того, в цих довідках Головне управління Національної поліції в Житомирській області вказало інформацію про те, що не заперечує проти проведення перевірки первинних документів за періоди, зазначені в довідках.

Відповідно до частини 3 статті 44 Закону України від 09.07.2003 № 1058-IV органам Пенсійного фонду надано право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію.

Аналогічні положення закріплені й у підпункті 6 пункту 6 Положення про головні управління Пенсійного фонду України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 22 грудня 2014 року №28-2, відповідно до якого Головне управління Фонду має право проводити планові та позапланові перевірки документів для оформлення пенсії, виданих підприємствами, установами та організаціями, а також поданих відомостей про застрахованих осіб, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсійні виплати.

Згідно з статтею 101 Закону України від 05.11.1991 № 1788-ХІІ "Про пенсійне забезпечення" органи, що призначають пенсії, мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі. Підприємства та організації несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну громадянам або державі внаслідок несвоєчасного оформлення або подання пенсійних документів, а також: за видачу недостовірних документів, і відшкодовують її.

Таким чином, підтвердження відомостей, наданих для призначення (перерахунку) пенсії встановлюється за результатами перевірки підстав їх видачі, яка проводиться спеціалістами органів Пенсійного фонду України на підприємствах (установах, організаціях). Під час таких перевірок обов`язково використовуються первинні документи: це і книги наказів, і відомості про нарахування заробітної плати, а також особові рахунки працівників, які підтверджують достовірність даних, зазначених у довідках для призначення та перерахунку пенсій.

Виходячи з викладеного, органи Пенсійного фонду України наділені повноваженнями щодо перевірки наданих позивачем документів. Ці повноваження можуть бути реалізовані шляхом відповідних запитів, витребування первинних документів щодо підтвердження виплаченої заробітної плати, проведення фактичних перевірок тощо.

Разом з тим, суд зазначає, що перевірка достовірності виданих документів покладається на пенсійний орган, а сумніви останнього щодо обґрунтованості їх видачі, самі по собі не можуть бути підставою для відмови у неврахуванні заробітної плати при перерахунку позивачу пенсії.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2020 року у справі №291/99/17(адміністративне провадження №К/9901/24469/18).

Відтак, зміст вищезазначених норм свідчить, що достовірність інформації про розмір заробітної плати позивача, зазначеної в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, та її відповідність первинним документам, має встановлюватись саме пенсійним органом, шляхом реалізації ним повноважень, наданих йому частиною 3 статті 44 Закону України від 09.07.2003 № 1058-IV, а саме, шляхом витребування пенсійним органом відповідних первинних бухгалтерських документів, на підставі яких ці довідки видавались, або ж реалізації ним повноважень на проведення перевірки обґрунтованості видачі Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області таких довідок та достовірності вказаних в них відомостей про розмір заробітної плати.

Однак, як свідчать матеріали справи вказаних дій Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, яке розглядало заяву позивача про перерахунок йому пенсії на підставі архівних довідок від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, не вчинило, тим самим не дотрималось вимог пунктом 4.7. Порядку №22-1 щодо встановлення права особи на одержання пенсії на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх поданих документів.

Натомість, за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про перерахунок йому пенсії із урахуванням заробітної плати, зазначеної в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, прийняло Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області прийняло рішення від 27.06.2023 №28 про відмову у здійсненні такого перерахунку у зв`язку із не наданням завірених в установленому порядку копій первинних документів, на підставі яких складені вказані архівні довідки.

З даного приводу суд зазначає, що ані норми Закон № 1058-IV, ані норми Порядку №22-1 не покладають на особу обов`язку надавати пенсійному органу разом із довідкою про заробітну плати, яку він хоче врахувати при визначенні розміру пенсії, первинні документи, на підстав яких така довідка видана. Підтвердження відомостей про заробітну плату, наданих для перерахунку пенсії, встановлюється за результатами перевірки підстав видачі довідки про заробітну плату та відповідності інформації в цій довідці первинним документам по заробітній платі, яка проводиться органами Пенсійного фонду України на підприємстві (установах, організаціях) чи в архівній установі, які таку довідку видавали..

У зв`язку з цим суд приходить до висновку, що рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 27.06.2023 №28 про відмову у здійсненні ОСОБА_1 перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати, зазначеної в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, що мотивоване не підтвердженням цих довідок первинними документами є протиправним, оскільки зазначені довідки містили як відомості про первинні бухгалтерські документи на підставі яких, вони видані, так і інформацію про місцезнаходження цих первинних документів, а обов`язок проведення перевірки обґрунтованості видачі цих довідок та достовірності вказаних в них відомостей в межах спірних правовідносин покладений саме на Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, який управління не виконало.

З приводу вказаних у відзиві на позовну заяву доводів Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про те, що Головне управління Національної поліції в Житомирській області не є правонаступником Управління МВС України в Житомирській області, а тому не видані Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області архівні довідки не можуть бути прийняті для розгляду питань пенсійного забезпечення, суд зазначає наступне.

Відповідно до Положення про галузевий державний архів МВС України від 06.06.1995 №34/382, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.07.1995 за №199/735, документи органів внутрішніх справ, у т.ч. ліквідованих, підлягають зберіганню в Головному державному архіві МВС.

Згідно листа Державної архівної служби України до Національної поліції від 14.01.2022 №210/2.01-23/291/25 "Про порядок видачі архівних довідок" у разі припинення роботи ліквідаційної комісії ГУМВС, УМВС, видачу архівних довідок за документами органів внутрішніх справ, здійснює Галузевий державний архів МВС України згідно з Положенням про нього.

Однак, на підставі наказу МВС України від 04.11.2016 №1162 "Про забезпечення збереженості архівних документів головних управлінь, управлінь МВС України в Автономній Республіці Крим, областях, м. Києві та на залізницях, їх користування та експертизи цінності" місцем тимчасового зберігання архівних документів УМВС в областях до передачі їх до Галузевого державного архіву МВС України, визначено відповідні Головні управління Національної поліції в областях.

Отже, на Головне управління Національної поліції в Житомирській області покладено обов`язки щодо зберігання архівних документів УМВС України в Житомирській області до передачі їх до Галузевого державного архіву МВС України.

Крім того, як свідчить зміст рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 27.06.2023 №28, підставою для відмови ОСОБА_1 у здійсненні перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати, зазначеної в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, було не надання завірених копій первинних документів, на підставі яких ці довідки складені, а не видача архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 не уповноваженою на це особою.

З огляду на вказане, суд відхиляє вищезазначені доводи Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, як безпідставні.

Таким чином, з огляду на правове регулювання спірних правовідносин суд приходить до висновку, що рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 27.06.2023 №28 про відмову у здійсненні ОСОБА_1 перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати, зазначеної в архівних довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, є протиправним та підлягає скасуванню, а тому заявлені позивачем позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Вирішуючи спірні правовідносини в частині позовних вимог щодо зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити позивачу перерахунок пенсії за віком з урахуванням наданих довідок від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 про заробітну плату за період роботи з жовтня 1984 року по червень 1995 року в УМВС України в Житомирській області, суд зазначає, що до проведення Головним управлінням Пенсійного фонду України в Донецькій області як органом, який розглядав заяву про перерахунок пенсії, перевірки обґрунтованості видачі архівних довідок від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 та до перевірки достовірності вказаних в них відомостей на предмет відповідності первинним документам, на підставі яких вони видавались, перерахунок пенсії позивача на підставі цих довідок не може бути проведений з огляду на норми статті 40 Закону №1058-IV.

Однак, вирішуючи питання щодо ефективного захисту права позивача на пенсійне забезпечення, порушеного суб`єктом владних повноважень, суд зазначає, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Керуючись повноваженнями, наданими ч. 2 ст.9 та ч. 2 ст.245 КАС України суд, з метою ефективного захисту права позивача на пенсійне забезпечення, вважає за необхідне вийти за межі заявлених позовних вимог та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області як орган, який за принципом екстериторіальності розглядав заяву позивача про перерахунок пенсії на підставі довідок від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, провести відповідно до ч. 3 ст. 44 Закону України від 09.07.2003 №1058-IV "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" перевірку обґрунтованості видачі Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області архівних довідок від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 та відповідності вказаних в них відомостей про заробітну плату ОСОБА_1 первинним документам, та, з урахуванням висновків проведеної перевірки, повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 21.06.2023 про перерахунок його пенсії , з урахуванням заробітної плати за період роботи в Управлінні МВС України в Житомирській області з жовтня 1984 року по червень 1995 року, зазначеної в архівних довідках Головного управління Національної поліції в Житомирській області довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29.

При цьому суд зауважує, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 08.02.2024 у справі №500/1216/23, дії зобов`язального характеру щодо повторного розгляду заяви позивача про перерахунок йому пенсії має вчинити саме той територіальний орган Пенсійного фонду України, що був визначений за принципом екстериторіальності як орган, що вирішував питання про такий перерахунок пенсії, тобто в даному випадку - Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

Натомість, порушення прав позивача на перерахунок пенсії на підставі архівних довідок Головного управління Національної поліції в Житомирській області довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29 з боку Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області під час розгляду даної справи судом встановлено не було, оскільки відмову в такому перерахунку приймало Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області. Відтак, заявлені до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відтак, суд, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.

З наявної у матеріалах справи квитанції вбачається, що позивачем під час звернення до суду з вказаними позовом було сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 гривень.

Таким чином, беручи до уваги норми ч. 1 та 3 ст. 139 КАС України, а також враховуючи розмір задоволених позовних вимог та сплату позивачем судового збору в мінімальному розмірі, суд приходить до висновку, що понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1073,60 гривень в повному обсязі підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

Керуючись статями 2, 9, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_3 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (вул. Ольжича, буд. 7, м. Житомир, 10003; ) та до Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій області (пл. Соборна, м. Слов`янськ, 84122; ) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 27.06.2023 №28 про відмову ОСОБА_1 у здійсненні перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи в Управлінні МВС України в Житомирській області з жовтня 1984 року по червень 1995 року, зазначеної в архівних довідках Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області провести відповідно до ч. 3 ст. 44 Закону України від 09.07.2003 №1058-IV "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" перевірку обґрунтованості видачі Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області архівних довідок від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29, а також відповідності вказаних в них відомостей про заробітну плату ОСОБА_1 первинним документам, та, з урахуванням висновків проведеної перевірки, повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 21.06.2023 про перерахунок його пенсії, з урахуванням заробітної плати за період роботи в Управлінні МВС України в Житомирській області з жовтня 1984 року по червень 1995 року, зазначеної в архівних довідках Головного управління Національної поліції в Житомирській області довідках від 30.05.2023 №627/29 та від 30.05.2023 №628/29.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1073,60 гривень (тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович