Справа № 640/946/20
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2025-01-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 січня 2025 року № 640/946/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Міністерства аграрної політики та продовольства України про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства аграрної політики України про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Міністерства аграрної політики України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 27.12.2019 №932-к "Про звільнення ОСОБА_1 ";

- поновити позивачку на посаді завідувача сектору бюджетної та фінансової звітності Відділу бухгалтерського обліку та звітності Міністерства аграрної політики та продовольства України в цьому (або іншому) державному органі з дня звільнення, а за відсутності такої посади - на іншій рівнозначній посаді в цьому (або іншому) державному органі;

- стягнути з відповідача на користь позивачки середній заробіток за час вимушеного прогулу з дня, наступного за днем звільнення, по день постановлення рішення суду.

13.12.2022 Верховною Радою України було прийнято Закон України Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду №2825-IX, статтею 1 якого встановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва.

Пунктом 1 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення вказаного Закону визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення вказаного Закону установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті Голос України №254 та набрав чинності 15.12.2022.

18.07.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду від Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли матеріали адміністративної справи №640/946/20 та за результатом автоматизованого розподілу були передані на розгляд судді Дудіну С.О.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.12.2023, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.06.2024, адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства аграрної політики та продовольства України від 27.12.2019 №932-к "Про звільнення ОСОБА_1 ".

Поновлено ОСОБА_1 на посаді завідувача сектору бюджетної та фінансової звітності Відділу бухгалтерського обліку та звітності Міністерства аграрної політики та продовольства України з 30.12.2019.

Стягнуто з Міністерства аграрної політики та продовольства України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 30.12.2019 по 14.12.2023 у розмірі 1 274 992,58 грн. (один мільйон двісті сімдесят чотири тисячі дев`ятсот дев`яносто дві гривні 58 копійок), без урахування обов`язкових податків та зборів.

В іншій частині в позові відмовлено.

Звернуто до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді завідувача сектору бюджетної та фінансової звітності Відділу бухгалтерського обліку та звітності Міністерства аграрної політики та продовольства України з 30.12.2019.

Звернуто до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Міністерства аграрної політики та продовольства України на користь ОСОБА_1 суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

18.12.2024 на адресу суду через систему "Електронний суд" від Міністерства аграрної політики та продовольства України надійшла заява про роз`яснення 4 пункту резолютивної частини рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.12.2023, а саме: чи здійснюється утримання обов`язкових платежів та зборів з суми 1274992,58 грн., наслідком чого до виплати буде менш сума; чи сума 1274992,58 грн. є до виплати, на яку потрібно здійснити нарахування військового збору та податку з доходів фізичних осіб.

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої-другої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Відповідно до частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для тих осіб, що будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Така правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 11.03.2020 у справі №240/4946/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 88602338).

Верховний Суд в ухвалах від 26.02.2019 у справі №802/1961/17-а (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 80109842) та від 17.01.2019 у справі №802/2257/17-а (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 79272590) зазначив, що виходячи із системного тлумачення наведеної норми, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Отже, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні його неясності і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому КАС України.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Верховний Суд у постановах від 20.02.2019 у справі №814/907/16, від 01.09.2020 у справі № 806/984/18 та від 24.02.2024 у справі №380/3108/23 зазначив, що за загальними нормами права роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

З вказаної заяви слідує, що потреба у роз`ясненні судового рішення полягає у тому, щоб суд пояснив, чи включені обов`язкові платежі та збори у суму присудженого до стягнення на користь позивача середнього заробітку у розмірі 1274992,58 грн.

Між тим, у чому полягають або чим зумовлені труднощі з розумінням змісту четвертого пункту резолютивної частини судового рішення і яким чином це перешкоджає виконанню цього судового рішення відповідач не пояснив.

Само ж рішення є чітким та зрозумілим і не допускає, на переконання суду, множинного тлумачення.

Крім того, суд звертає увагу відповідача на те, що на дев`ятій сторінці рішення суд зазначив, що до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів.

Отже, справляння і сплата податку на доходи фізичних осіб та військового збору є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, а тому суд повинен визначати зазначену суму без утримання цього податку та збору, про що вказує в резолютивній частині рішення.

Саме до такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 18.07.2018 по справі №359/10023/16-ц.

З огляду на вказане, суд не вбачає підстав для задоволення заяви Міністерства аграрної політики та продовольства України про роз`яснення судового рішення.

Керуючись статтями 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. У задоволенні заяви Міністерства аграрної політики та продовольства України про роз`яснення судового рішення відмовити.

2. Копію ухвали (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Дудін С.О.