Справа № 140/10880/24
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2025-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання

20 січня 2025 року ЛуцькСправа № 140/10880/24
Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Денисюка Р.С., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника відповідача про розгляд в судовому засіданні з участю сторін адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області про визнання протиправним та скасування розпорядження голови Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області № 113-к/тр від 23.08.2024 про звільнення ОСОБА_1 ; поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника фінансового відділу Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області з 23.08.2024; стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 24.08.2024 по день ухвалення судом рішення; стягнення моральної шкоди в сумі 500000,00 грн.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 08.120.2024 прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі та відповідно до приписів статей 12, 257, 262 КАС України ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

23.10.2024 одночасно з відзивом на позовну заяву представником відповідача подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з участю сторін.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, розгляд заявленого клопотання за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні.

Клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з участю сторін до задоволення не підлягає, з огляду на таке.

Як передбачено пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно із частиною другою статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Так, Верховний Суд у постанові від 26.05.2022 у справі № 640/594/20 дійшов таких висновків: у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина шоста статті 12 КАС України), а також інші адміністративні справи, щодо яких процесуальний закон не містить імперативних норм про їхній розгляд за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 12 КАС України) або ж про заборону розглядати їх за правилами спрощеного позовного провадження (частина четверта статті 257 КАС України); якщо справа не належить до справ незначної складності у розумінні частини шостої статті 12 КАС України, це не забороняє її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, як і не вимагає, щоб такий розгляд відбувався за виключно за правилами загального позовного провадження (крім випадків, передбачених у частині четвертій статті 257 КАС України; за відсутності імперативних вимог до порядку розгляду справи (спрощеного або загального) презюмується, що суд розглядає (усі) адміністративні справи за правилами спрощеного позовного провадження; водночас, з урахуванням вимог, встановлених у частині третій статті 257 КАС України, суд може прийняти рішення про розгляд певної справи (яку дозволено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження) за правилами загального позовного провадження; скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд з підстави, встановленої пунктом 2 частини другої статті 353 КАС України, стосується тих випадків, коли суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, щодо якої процесуальний закон містить імперативні вимоги про розгляд за правилами загального позовного провадження.

Тільки те, що ця справа не є справою незначної складності ще не визначає процедури її розгляду (тобто за правилами загального позовного провадження). Зважаючи на положення частини четвертої статті 12, частини четвертої статті 257 КАС України, прямої заборони розглядати цю справу у порядку спрощеного провадження, немає. Скоріш навпаки, адже за відсутності у процесуальному законі вказівки (прямої чи опосередкованої) на необхідність розгляду справи (з огляду на її категорію) тільки за правилами загального позовного провадження, суду дозволено розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження (відповідно до частини другої статті 257 КАС України).

В постанові від 16.02.2023 у справі № 580/4149/20 Верховний Суд вказав, що посада, яку займав позивач на момент існування спірних правовідносин, відноситься до посад державної служби категорії Б, позивач є службовою особою, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище, а тому ця справа не відноситься до малозначних. Проте ця обставина автоматично не наділяє цю справу ознаками справи, що має виняткову складність і вимагає її розгляду із застосуванням особливостей загального позовного провадження.

Аналіз частини другої статті 12 та частини другої статті 257 КАС України дає підстави для висновку, що крім малозначних справ у порядку спрощеного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, за винятком справ, які обов`язково мають бути розглянуті в порядку загального позовного провадження. Перелік справ, що не можуть розглядатися у порядку спрощеного позовного провадження, визначено у частині четвертій статті 12 та частині четвертій статті 257 КАС України.

Справи, пов`язані з проходженням публічної служби службовими особами, які у розумінні Закону України Про запобігання корупції, займають відповідальне або особливо відповідальне становище, до вказаного переліку не відносяться. Отже обов`язковість розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження є необґрунтованими.

Отже, оскільки ця справа не належить до справ незначної складності у значенні пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України, однак заборони для її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження відсутні, тому враховуючи також передбачені частиною третьою статті 257 КАС України обставини, суд дійшов висновку про можливість розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження (вказані висновки суду відповідають правовій позиції, викладеній у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 460/6542/20, від 27.01.2022 у справі № 640/15957/20, від 30.06.2022 у справі № 640/27145/20, від 28.02.2023 у справі № 480/7097/20 та ін.).

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Разом з тим, відповідно до частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Отже враховуючи, що дана справа є справою незначної складності та підлягає вирішенню за правилами спрощеного позовного провадження, при цьому, характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, тому суд дійшов висновку, що підстави для задоволення вказаного клопотання позивача відсутні.

В свою чергу суд звертає увагу на те, що приписами пункту 2 частини 4 статті 12 КАС України передбачено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналогічного змісту приписи містить і норма пункту 2 частини 4 статті 257 КАС України.

Аналізуючи зміст процитованих норм процесуального закону, суд зазначає, що не будь-які абстрактні вимоги щодо розміру відшкодування шкоди, які заявляє особа, можуть змінювати порядок позовного провадження в адміністративній справі, а лише ті, які об`єктивно свідчать про наявність хоча б якихось ознак її заподіяння оскарженими рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Заявлення позивачем у даному спорі вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 500000,00 грн не змінює характер спірних правовідносин, які стосуються вирішення спору незначної складності, тоді як обґрунтованість вимоги про відшкодування такої шкоди підлягає доведенню особою, яка її заявляє.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у своїй постанові від 18.05.2023 у справі №640/6874/20133, водночас, тільки те, що ця справа не є справою незначної складності ще не визначає процедури її розгляду (тобто за правилами загального позовного провадження). Зважаючи на положення частини четвертої статті 12, частини четвертої статті 257 КАС, прямої заборони розглядати цю справу у порядку спрощеного провадження, немає.

За відсутності у процесуальному законі вказівки (прямої чи опосередкованої) на необхідність розгляду справи (з огляду на її категорію) тільки за правилами загального позовного провадження, суду дозволено розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження (відповідно до частини другої статті 257 КАС).

Аналогічні правові висновки викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 22.07.2021 у справі №460/6542/20, від 07.10.2021 у справі №640/23517/20, від 30.06.2022 у справі № 640/27145/20, від 22.11.2022 у справі №320/8522/20.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у даній справі, суд, з урахуванням критеріїв визначених частиною третьою статті 257 КАС України, дійшов висновку про її незначну складність, оскільки предметом спору є оскарження розпорядження про звільнення позивача з роботи та поновлення на роботі.

Керуючись статтями 12, 166, 248, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд в судовому засіданні з участю сторін адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя Р.С. Денисюк