Справа № 160/16657/24
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2025-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Калугіної Н.Є.,
при секретарі судового засідання - Горпинич С.І.,
прокурора - Бурлаченко О.Л.,
представника позивача 1 - Тимкович І.О.,
представника позивача 2 - Прокопенко Ю.В.,
представника відповідача - Поповича Є.В.,
керівника відповідача - Гладуна П.К.,
Прокурор звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.
Протокольною ухвалою від 18.11.2024 судом закрито підготовче провадження у цій справі, судовий розгляд справи призначено на 17.12.2024.
18.12.2024 прокурором подано заяву про зміну предмета позову, в якій прокурор просить суд:
змінити предмет позову керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра, поданого в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України, Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Релігійної громади Храм Святителя Миколая парафії Дніпропетровської єпархії Української Православної церкви в м. Дніпрі про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, виклавши позовні вимоги у наступній редакції:
Вказана заява обґрунтована тим, що 26.06.2024 під час викладення позовних вимог допущено технічну (неюридичного характеру) помилку та зазначено у пункті 4 та 6 прохальної частини позовної заяви: «...яка полягає у неприведенні до належного стану об`єкту культурної спадщини …», тоді як необхідно зазначити «..привести до належного стану об`єкт культурної спадщини..». Виправлення зазначеної випадкової граматичної помилки (описки) в прохальній частині позову, що допущена під час її письмово-вербального викладу, на думку прокурора, спрямоване на усунення допущених неточностей та не впливає на суть спору.
Від відповідача надійшла заява про залишення без розгляду заяву прокурора про зміну предмета позову, з тих підстав, що прокурором порушено норми процесуального закону, який не дозволяє на стадії розгляду справи по суті подання заяв про зміну предмета або підстав позову.
В судовому засіданні 14.01.2025 представники відповідача заперечували проти задоволення заяви прокурора про зміну предмета позову, представники позивачів заперечень щодо заяви прокурора про зміну позова не висловили. Прокурор підтримав свою заяву.
В судовому засіданні 14.01.2025 оголошено вступну та резолютивну частину ухвали.
Розглянувши заяву прокурора про зміну предмету позову та залучення співвідповідачів, судом зазначає таке.
Відповідно до частини першої статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Так, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.
Викладені прокурором у заяві про зміну предмета позову доводи, зводяться до допущення технічної описки при викладенні позовних вимог, тобто, некоректне формулювання зобов`язальної частини (п. 4, 6).
Суд дослідивши заяву про зміну предмета позову зазначає, що дійсно, прокурором допущено технічну помилку у вигляді некоректного формулювання пункту 4 та 6 позовних вимог, виправлення якої є необхідним та таким, що не призведе до зміни позовних вимог або їх доповнення.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про її задоволення.
Щодо порушення прокурором вимог статті 47 КАС України.
Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).
Гарантії, пов`язані із реалізацією права на справедливий суд, закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до суду (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11.11.2001р.).
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.
Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.
Задоволення заяви прокурора про зміну предмета позову, в даному випадку, призведе до приведення у відповідність до належного формулювання позовних вимог, що буде зрозумілим для суду та інших учасників процесу, а тому, подання такої заяви прокурора на стадії судового розгляду не є грубим порушенням процесуальних норм, з огляду на підстави зміни предмета позову. Отже, з метою уникнення надмірного формалізму, суд відхиляє доводи відповідача, викладені у запереченнях на заяву прокурора про зміну предмета позову.
Керуючись ст.ст. 47, 256, 295, 297 КАС України, суд,-
Змінити предмет позову керівника Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра, поданого в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України, Управління з питань охорони культурної спадщини Дніпровської міської ради до Релігійної громади Храм Святителя Миколая парафії Дніпропетровської єпархії Української Православної церкви в м. Дніпрі про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії та прийняти до розгляду позовні вимоги у наступній редакції:
Подальший розгляд справи проводити з урахуванням заяви про зміну предмета позову.
Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Калугіна