Справа № 420/39565/24
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2025-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 січня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Міністерство оборони України про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Міністерство оборони України, в якій просить суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- скасувати мобілізаційне розпорядження стосовно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 через порушення процедури мобілізації;

- зобов`язати Відповідача видати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 висновок військово-лікарської комісії (ВЛК) від 12.12.2024 року;

- зобов`язати Відповідача видати оригінали документів, а саме: паспорт, РНОКПП та водійське посвідчення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою суду від 30.12.2024 року позовну заяву залишено без руху; надано позивачу 10-денний строк з моменту отримання вказаної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

13.01.2025 року від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши клопотання позивача про усунення недоліків позовної заяви, яку ухвалою суду від 30.12.2024 року залишено без руху, а також уточнену позовну заяву, суд дійшов висновку про продовження ОСОБА_1 строку для усунення недоліків позовної заяви, оскільки позивач не усунув недоліки зазначені в ухвалі суду від 30.12.2024 року.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на таке.

Щодо зазначення у позовній заяві у якості відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_4 , суд зазначає наступне.

Так, відповідно до пункту 9 частини першої статті 4 КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, передбачених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Так, позивач оскаржує дії ІНФОРМАЦІЯ_1 в частині порушення процедури мобілізації відносно ОСОБА_1 .

Однак, дослідивши уточнений адміністративний позов, судом встановлено, що жодних дій саме ІНФОРМАЦІЯ_4 стосовно позивача не вчинялося. Натомість, як зазначає сам позивач він був затриманий представниками ІНФОРМАЦІЯ_5 .

За таких обставин, суд зазначає, що позивачем не правильно визначено відповідача по справі.

Доводи позивача про те, що ІНФОРМАЦІЯ_4 є ІНФОРМАЦІЯ_6 , а тому ІНФОРМАЦІЯ_7 є належним відповідачем по справі, суд не приймає до уваги.

Крім того, в порушення вищеозначених вимог в позовній заяві не наведено будь-яких обґрунтувань щодо порушення прав позивача зі сторони ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З огляду на вказане, позивачу необхідно визначити коло належних відповідачів по справі.

Щодо зазначення в якості третьої особи - Міністерство оборони України, суд повторно звертає увагу позивача на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Частинами 4, 5 статті 49 КАС України визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Отже, можливість залучення до справи третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, обумовлена рішенням суду, яке може вплинути на її права, свободи, інтереси та обов`язки. Таким чином, залучення третіх осіб сприяє підвищенню результативності процедури доказування та забезпечує всебічний розгляд адміністративної справи.

Відтак, обов`язковою умовою залучення особи до участі у справі в якості третьої особи є доведення можливості впливу рішення у справі на права, свободи, інтереси та обов`язки такої особи.

Суд зазначає, що позивачем не обґрунтовано належним чином як саме судове рішення прийняте у цій справі може вплинути на права та обов`язки Міністерства оборони України.

Щодо позовних вимог заявлених в уточненій позовній заяві, суд зазначає наступне.

Так, в уточненій позовній заяві ОСОБА_1 просить суд:

- визнати дії ІНФОРМАЦІЯ_2 , щодо ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме порушення процедури мобілізації- протиправними.

- скасувати мобілізаційне розпорядження стосовно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 через порушення процедури мобілізації.

- зобов`язати Відповідача видати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 висновок військово-лікарської комісії (ВЛК) від 12.12.2024 року.

- зобов`язати Відповідача видати оригінали документів, а саме: паспорт, РНОКПП та водійське посвідчення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Так, ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під "змістом позовних вимог" розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Таким чином, позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги.

Частиною 1 ст. 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 2 цієї статті Кодексу захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд зазначає, що прохальна частина позовної заяви не містить посилань на те, які саме дії або бездіяльність відповідача позивач вважає протиправними з метою захисту свого порушеного права та які саме дії зобов`язального характеру має вчинити відповідач для поновлення порушеного права позивача.

Заявлені позивачем вимоги в частині зобов`язання відповідача видати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , висновок військово-лікарської комісії (ВЛК) від 12.12.2024 року та оригінали документів не є належним способом захисту в розумінні ст. 5 КАС України.

Таким чином, позивачу необхідно, відповідно до вимог ч.1 ст.5 КАС України, чітко сформулювати свої позовні вимоги.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст. ст. 160, 161 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог ст. 5, ч. 5 ст. 160 КАС України, з урахуванням зауважень суду.

Частиною 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно ч. 3 ст. 121 КАС України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Таким чином, з метою забезпечення права позивача на доступ до правосуддя, суддя вважає за доцільне продовжити йому процесуальний строк на усунення недоліків позовної заяви на 10 (десять) календарних днів з дня вручення копії даної ухвали суду.

Керуючись ст. 121, 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 (десять) календарних днів з дня вручення копії даної ухвали суду.

Повідомити позивача про необхідність протягом 10-ти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути визначенні даним судовим рішенням недоліки, та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Бутенко