Справа № 280/306/25
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2025-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

20 січня 2025 року Справа № 280/306/25 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Татаринов Д.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 (ЄРДПОУ НОМЕР_3 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Військової частини НОМЕР_2 (далі відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_2 , щодо не розгляду рапорту позивача ОСОБА_1 про призначення одноразової грошової допомоги за поранення, що призвело до часткової втрати працездатності;

- зобов`язати відповідача військову частину НОМЕР_2 розглянути рапорт позивача ОСОБА_1 про призначення одноразової грошової допомоги за поранення, що призвело до часткової втрати працездатності та направити відповідний висновок до Департаменту соціального забезпечення Міністерства оборони України, щодо призначення виплати;

- встановити судовий контроль за виконанням рішення суду.

Також, просить стягнути з Військової частини НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати, а саме витрати на правничу допомогу в сумі 28 000, 00 грн. (двадцять вісім тисяч гривень 00 копійок).

Розглянувши матеріали позовної заяви суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява подана без додержання вимог, встановленою статтею 160, 161 КАС України, з огляду на наступне.

Також, за правилами пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 4 статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, у позові представник позивача вказує, що 29 липня 2024 року ОСОБА_1 отримав довідку про результати визначення у застрахованій особи ступеня втрати професійної придатності, серії АГ № 0022477 та відповідно до пункту 4 ступінь втрати професійної працездатності у відсотках - 25% та п. 5 причина втрати професійної працездатності - поранення, травма, так, пов`язані із захистом Батьківщини. Що підтверджує також: довідка про обставини травми (поранення, контузії, каліцтва) від 22 грудня 2023 року № 1686 та довідка гарнізонної військово-лікарської комісії від 21 лютого 2024 року № 1508.

Зазначені документи разом із рапортом про виплату ОГД були подані до військової частини, докази відсутні, так як частина відмовляється надавати відомості про реєстрації рапорту, у зв`язку із чим до суду надаються адвокатські запити.

Не розгляд відповідачем рапорту, у строки, встановленні чинним законодавством слугували підставою для звернення позивачем до суду із даним позовом.

При цьому суд зазначає, що фотокопії (копії) рапорту, із зазначенням імені посадової особи, на ім`я якої складено рапорт, а також суті питання, яке мало бути вирішено за результатами його розгляду, представником позивача до позову не надано.

Натомість, у якості додатків до позову представником позивача надано копії запитів, адресованих Військовій частині через ІНФОРМАЦІЯ_1 стосовно надання інформації стосовно складових грошового забезпечення позивача , спрямування адвокатських запитів засобами СЕДО Військовій частині НОМЕР_4 , стосовно нарахування та виплати позивачу грошових компенсацій під час проходження військової служби, а також проходження позивачем медичного обстеження.

Також, до позову представником позивача надано копію листа від 19 квітня 2024 року за № 1687/1/2436, підписаного командиром Військової частини НОМЕР_2 , із рекомендацією щодо направлення адвокатського запиту в порядку статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Суд звертає увагу позивача та його представника на те, що жоден із наданих представником позивача до позову лист не містить інформації стосовно звернення позивача до відповідача із рапортом, не розгляд якого слугував підставою для звернення до суду із даним позовом та не розгляд якого є предметом розгляду даної адміністративної справи.

У якості додатків до адвокатських запитів, які представник позивача надає до суду, рапорт відсутній.

Примірник рапорту, на якому містилася б відмітка уповноваженої особи відповідача про отримання нею рапорту в матеріалах справи відсутня.

Окрім того, прохальна частина позову не містить інформації щодо дати рапорту, який на думку позивача, має бути розглянутий відповідачем за результатами розгляду даної справи у випадку задоволення позову ОСОБА_1 .

Таким чином, з метою усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду уточнену позовну заяву із визначенням дати рапорту, який на думку позивача, має бути розглянутий відповідачем за результатами розгляду даної справи у випадку задоволення позову ОСОБА_1 . Окрім того, позивачу необхідно надати суду докази на підтвердження факту звернення до відповідача із рапортом, не розгляд якого слугував підставою для звернення до суду із даним позовом.

Також, суддя вказує про пропуск позивачем строку звернення до суду із позовом з огляду на наступне.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі № 809/1087/17 та від 22 листопада 2018 року у справі №815/91/18.

Оскільки початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Згідно частини 1 статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року у справі №362/643/21 визначила, що військова служба є різновидом публічної служби.

Аналогічна правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 29 листопада 2023 року у справі № 560/6732/22.

Таким чином, оскільки даний позов стосується питання, пов`язаним безпосередньо із проходженняи публічної служби, строк звернення із вказаним позовом становить один місяць з моменту коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, у позовній заяві представник позивача вказує про подання відповідачу рапорту 29 липня 2024 року.

Порядок розгляду, реєстрації, приймання, узагальнення та аналізу звернень військовослужбовців, членів їх сімей, працівників Збройних Сил України, а також інших громадян України, іноземців та осіб без громадянства, які законно перебувають на території України (далі - громадяни), у структурних підрозділах апарату Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України, інших органів військового управління, з`єднаннях, військових частинах, військових навчальних закладах та військових навчальних підрозділах вищих навчальних закладів, установах та організаціях Збройних Сил України (далі - військові частини), а також визначає порядок контролю за його дотриманням визначено Інструкцією про організацію розгляду звернень та проведення особистого прийому громадян у Міністерстві оборони України та Збройних Силах України, затвердженою наказом Міністерства оборони України 28 грудня 2016 року № 735 (далі Інструкція № 735).

Відповідно до наведеного Порядку № 735, звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, ураховуючи вихідні, святкові та неробочі дні, а ті, які не потребують додаткового вивчення та проведення перевірки за ними, - невідкладно, але не пізніше 15 днів від дня їх отримання.

Якщо в місячний термін розв`язати порушені у зверненні питання неможливо, то керівник відповідного органу військового управління, командир військової частини або особа, що тимчасово виконує його обов`язки, установлює термін, потрібний для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати 45 днів.

Крім того, зі змісту Дисциплінарного статуту вбачається, що рапорт - це усне чи письмове звернення військовослужбовця до вищого по посаді чи званню з викладом питань службового чи особистого характеру. А відтак, з урахуванням Дисциплінарного статуту та Інструкції № 735 підлягає розгляду у 15 денний або місячний строк з дня надходження.

З урахуванням вищезазначених положень поданий позивачем 29 липня 2024 року рапорт (у разі його подання) мав би бути розглянутий не пізніше 29 серпня 2024 року.

Відтак, з 30 серпня 2024 року позивачу мало бути відомо про порушення його прав в частині не розгляду рапорту. З огляду на вказане, враховуючи відсутність у адвокатський запитах, наданих разом із позовною заявою, вимог щодо надання інформації стосовно розгляду рапорту та власне його подання до відповідача, саме із цієї дати, на думку суду, необхідно проводити обчислення місячного строку звернення до суду із позовом у даній справі.

Натомість, позов направлено на адресу суду засобами поштового зв`язку лише 13 січня 2025 року, тобто з порушенням строку звернення, встановленого частиною 5 статті 122 КАС України.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку на оскарження, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати позов до суду.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з належним обґрунтуванням причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Відповідно до частин статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За вищенаведених обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 241, 243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно у встановлений судом строк для усунення недоліків позовної заяви подати до канцелярії Запорізького окружного адміністративного суду:

- уточнену позовну заяву із визначенням дати рапорту, який на думку позивача, має бути розглянутий відповідачем за результатами розгляду даної справи у випадку задоволення позову ОСОБА_1 , у кількості, відповідно до кількості учасників справи;

- докази на підтвердження факту звернення до відповідача із рапортом, не розгляд якого слугував підставою для звернення до суду із даним позовом;

- заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з належним обґрунтуванням причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву у відповідності до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Д.В. Татаринов