Справа № 340/579/23
Суддя: Г.М. МОМОНТ
Дата ухвалення: 2025-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

10 січня 2025 року м. Кропивницький Справа №340/579/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (письмового провадження) у м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача: Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 41

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про:

- визнання протиправною бездіяльності Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області яка полягає у ненарахуванні ОСОБА_1 грошової компенсації за 528 днів затримки проведення повного розрахунку при звільненні з 06.07.2021 року по 15.12.2022 року;

- зобов`язання Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки проведення повного розрахунку при звільненні з 06 липня 2021 року по 15 грудня 2022 року за 528 днів затримки.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 20.02.2023 р. позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку із зазначенням підстав пропуску строку звернення до суду та підтверджуючих доказів (а.с.31).

Представником позивача подано заяву у якій з посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 22.05.2022 р. у справі №480/5934/21, зазначено, що до спірних правовідносин слід застосовувати строк передбачений ст.233 КЗпП України, який позивачем не пропущено (а.с.33-38).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.03.2023 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.42-43).

Представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, передбаченого ч.5 ст.122 КАС України, обґрунтовуючи це правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 11.02.2021 р. у справі №240/532/20 (а.с.46-51).

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законом.

Частиною 3 статті 122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 статті 233 Кодексу законів про працю України, у редакції чинній на час звільнення позивача зі служби, встановлювалося, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 р. №2352-IX, чинний з 19.07.2022 року, назву та частини першу і другу статті 233 викладено в новій редакції, зокрема частину другу к наступній редакції: «Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, з 19.07.2022 р. запроваджено строки звернення до суду із позовними вимогами про виплату заробітної плати працівнику та інших коштів, належних йому при звільненні.

Разом з тим, частиною 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд бере до уваги, що Верховний Суд уже висловлював правову позицію щодо юридичної природи відшкодування, передбаченого статтею 117 КЗпП України, та щодо застосування статей 233 КЗпП України, 122 КАС України до спорів про його стягнення, ініційованих колишніми публічними службовцями.

У пункті 57 постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 р. у справі №910/4518/16 зазначено, що за змістом приписів статей 94, 116, 117 КЗпП України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Отже, передбачене статтею 117 КЗпП України відшкодування не є заробітною платою, у зв`язку з чим звернення до суду з вимогами про його стягнення обмежується строком звернення до суду.

Висновок щодо норми права, яка підлягає застосуванню до випадків обчислення строків звернення до суду колишніх публічних службовців з вимогами про стягнення середнього грошового забезпечення за час затримки розрахунку при звільненні було викладено в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду від 11.02.2021 р. у справі №240/532/20.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у справі №240/532/20 встановлений у частині першій статті 233 КЗпП України тримісячний строк є скороченим строком позовної давності, в межах якого працівник може звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з вимогою про вирішення трудового спору.

Натомість строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців.

Таким чином, виходячи із викладених правових позицій, з цим позовом до суду позивач мав звернутися в місячний строк з моменту, коли дізнався (мав дізнатися) про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Викладена правова позиція підтримана Верховним Судом у постановах від 28.06.2023 р. у справі №560/11489/22 та від 02.05.2024 р. у справі №300/1906/21.

Суд вважає, що місячний строк звернення до суду слід обраховувати з дня фактичного розрахунку із позивачем, тобто з 15.12.2022 р.

Отже, перебіг процесуального строку встановленого ч.5 ст.122 КАС України розпочався з 16.12.2022 р. та сплинув 16.01.2023 р. Натомість, позовна заява подана до суду 14.02.2023 р., тобто із пропуском процесуального строку встановленого ч.5 ст.122 КАС України.

На пропозицію суду про подання заяви з обґрунтуванням поважності підстав пропуску строку звернення до суду, представником позивача не обґрунтовано існування таких підстав. Натомість з посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 22.05.2022 р. у справі №480/5934/21, наголошено на необхідності застосування до спірних правовідносин процесуального строку установленого ст.233 КЗпП України.

Суд вважає, що правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 22.05.2022 р. у справі №480/5934/21 не є релевантними до спірних правовідносин, з огляду на предмет позову, оскільки у даній справі спірні правовідносини стосуються виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, тоді як у справі №480/5934/21 спір стосувався виплати грошової компенсації за неотримане речове майно.

Згідно з ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки позовна заява подана до суду з пропуском строку встановленого ч.5 ст.122 КАС України і позивачем не наведено поважних підстав такого пропуску та підтверджуючих доказів, така позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.122, 123, п.8 ч.1 ст.240, ст.ст.248, 256, 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Дата підписання ухвали 10 січня 2025 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. МОМОНТ