Справа № 140/14242/24
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2025-01-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

20 січня 2025 року ЛуцькСправа № 140/14242/24

Суддя Волинського окружного адміністративного суду Денисюк Р.С., одержавши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 04.03.2024 № 0-0306.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 16.12.2024 позовну заяву залишено без руху, оскільки остання подана без додержання вимог встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) та надано позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду доказів на підтвердження тої обставини коли йому стало відомо про порушення його прав, свобод або інтересів, а в разі пропуску строку звернення до адміністративного суду - заяву про його поновлення, із наведенням підстав поважності пропуску такого строку, а також надати докази на підтвердження таких обставин.

14.01.2025 позивач на усунення недоліків позовної заяви подав клопотання у якому вказав на те, що не оскаржував податкове повідомлення-рішення від 04.03.2024 № 0-0306 в адміністративному порядку та про його існування дізнався з листа ГУ ДПС у Волинській області від 09.07.2024 № 0-0306, а тому строк звернення до суду не пропустив.

Позовну заяву належить повернути позивачеві з таких мотивів і підстав.

Відповідно до частини першої статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Частиною першою статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший частини другої статті 122 КАС України).

Наведені норми встановлюють загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах, водночас, передбачаючи можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Спеціальними нормами, якими встановлені окремий порядок захисту порушених прав платників податків, в тому числі і в судовому порядку, є норми Податкового кодексу України (далі ПК України).

Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Абзацами першим - третім пункту 56.18 визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Згідно з пунктом 58.19 статті 58 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Застосування норм пунктів 56.18, 56.19 статті 56, пункту 102.1 статті 102 ПК України в системному зв`язку дає підстави для висновку, що нормою пункту 56.18 встановлено спеціальний строк на оскарження платником податків податкових повідомлень-рішень та інших рішень про нарахування грошових зобов`язань.

У постанові від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20 (провадження № К/9901/30170/21) Верховний Суд зазначив, що стаття 122 КАС України встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Однак, відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, ПК України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Судова палата вважає, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Тому з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі №826/5325/17, від 23.05.2018 у справі № 803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала правовий висновок згідно з яким процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України -становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому Верховний Суд відзначив, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Відтак, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження такого рішення як досудового порядку вирішення спору, становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до матеріалів позовної заяви позивач не скористався процедурою адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення від 04.03.2024 № 0-0306, яке надсилалося ОСОБА_1 контролюючим органом 19.04.2024 рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

На рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (трекінг № 530) (а.с. 5) зазначена дата вручення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення адресату - 37.04.2024, проте суд зазначає, що є очевидним, що таке податкове повідомлення-рішення вручене позивачу 27.04.2024, оскільки спостерігається узгодженість між датою самого податкового повідомлення-рішення (04.03.2024), датою його відправлення (19.04.2024) та відповідно датою вручення (27.04.2024). При цьому, дати 37 не існує календарно.

Отже, строк звернення до суду з цим позовом розпочався з наступного дня після отримання податкового повідомлення-рішення з 28.04.2024 та відповідно закінчився 28.10.2024.

Однак з даним позовом позивач звернувся до суду 09.12.2024, тобто із пропуском шестимісячного строку звернення до суду, передбаченого частиною другою статті 122 КАС України.

При цьому, отримання позивачем листа відповідача від 09.07.2024 № 10860/6/03-20-24-05-06 стосовно нарахування податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2021-2023 роки у відповідь на його заяву від 11.06.2024 (а.с.7), не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо перерахунку податку на нерухоме майно за останні три роки і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у цьому випадку.

Згідно з частинами першою, другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом позивач не подавав, оскільки вважав, що даний позов подано з дотриманням строків звернення до суду.

Отже, наведені у заяві обставини не дають підстав для висновку про дотримання позивачем строку звернення до суду із цим позовом.

Згідно з пунктом 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, позовну заяву необхідно повернути позивачеві.

Керуючись статтею 123, пунктами 1, 9 частини четвертої, частинами п`ятою-восьмою статті 169, статтею 248 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, разом із позовною заявою і доданими до неї документами не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 256 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Р.С. Денисюк