Справа № 560/817/25
Суддя: Ковальчук О.К.
Дата ухвалення: 2025-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/817/25
УХВАЛА

17 січня 2025 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Ковальчук О.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Ярмолинецька селищна рада про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Ярмолинецької селищної ради, в якій просить визнати протиправним рішення прийняте 14 позачерговою сесією Ярмолинецької селищної ради 8-го скликання №30 від 16.11.2021 про відмову в затвердженні проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності шляхом зміни її цільового призначення, із земель в категорії - землі сільськогосподарського призначення, землі запасу (КВЦПЗД-01.17) в землі в категорії - землі сільськогосподарського призначення, для ведення особистого селянського господарства (КВЦПЗД-01.03) та зобов`язати Ярмолинецьку селищну раду повторно розглянути заяву та прийняти рішення щодо затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності селищної ради, шляхом зміни її цільового призначення, із земель в категорії - землі сільськогосподарського призначення, землі запасу (КВЦПЗД-01.17) в землі в категорії - землі сільськогосподарського призначення, для ведення особистого селянського господарства (КВЦПЗД-01.03) з метою подальшої передачі безоплатно у власність земельної ділянки площею 1,4306 га, що розташована за адресою: Хмельницька область, Ярмолинецька селищна рада, за межами населеного пункту с. Антонівці, кадастровий номер :03:007:0050.

Відповідно до вимог частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За змістом пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Предметом спору у цій справі представник позивача вказує рішення 14 позачерговою сесією Ярмолинецької селищної ради 8-го скликання №30 від 16.11.2021 про відмову в затвердженні проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності шляхом зміни її цільового призначення, із земель в категорії - землі сільськогосподарського призначення, землі запасу (КВЦПЗД-01.17) в землі в категорії - землі сільськогосподарського призначення, для ведення особистого селянського господарства (КВЦПЗД-01.03). Разом, з тим до суду представник долучив витяг з протоколу пленарного засідання 14 позачергової сесії Ярмолинецької селищної ради від 16.11.2021, за змістом якого рішення не прийняте. Відтак, до позовної заяви не долучене рішення про відмову в затвердженні проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності шляхом зміни її цільового призначення, із земель в категорії - землі сільськогосподарського призначення, землі запасу (КВЦПЗД-01.17) в землі в категорії - землі сільськогосподарського призначення, для ведення особистого селянського господарства (КВЦПЗД-01.03).

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За змістом частини другої статті 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає закон України "Про судовий збір" №3674-VI.

Пільги щодо сплати судового збору визначено в частині першій статті 5 Закону №3674-VI.

У позовній заяві позивач зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 статті 5 Закону №3674-VI.

Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, у яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" (далі Закон №3551-XII).

За змістом статті 22 Закону №3551-XII, особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Заявлені вимоги позивача не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист саме як учасника бойових дій. Тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Відтак, за звернення до суду із позовом позивачу належить сплатити судовий збір.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2025 року - 3028,00 грн.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, всупереч вимог Кодексу адміністративного судочинства України позивач не надав документ про сплату судового збору, або документів, які підтверджують звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 вказав, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення прийняте 14 позачерговою сесією Ярмолинецької селищної ради 8-го скликання №30 від 16.11.2021.

До суду звернувся 16.01.2025, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення, визначений частиною 2 статті 122 КАС України.

У позові вказує, що позбавлений права на ознайомлення із спірним рішенням, оскільки з 27.02.2016 по 29.03.2024 перебував на військовій службі за контрактом у військовій частині НОМЕР_1 , а з 30.06.2024 у військовій частині НОМЕР_2 .

Разом з тим суд враховує, що місцезнаходження військової частини НОМЕР_1 аналогічне відповідачу. Тобто, факт перебування на військовій службі у військовій частині НОМЕР_1 ніяким чином не перешкоджав позивачу звернутись до суду з цим позовом у визначений законом строк.

Посилання представника позивача на ознайомлення із спірним рішення 27.09.2024, тобто після отримання відповіді на адвокатський запит, як на підставу для вчасного звернення суд вважає безпідставним, оскільки позивач в період часу з 10.12.2021 (наданого законодавством терміну для розгляду відповідачем поданої заяви) не вчинив жодних дій з метою з`ясування, який результат розгляду поданої ним заяви. Вчинення позивачем активної дії, що проявляється, зокрема, у зверненні до адвоката за правовою допомогою та отримання листа-відповіді від відповідача на звернення адвоката, необхідно розглядати лише як додаткову форму захисту порушених прав.

У постанові від 02.12.2021 у справі №640/20314/20 Верховний Суд досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 120/5780/20-а.

Позивач не надав належні докази існування об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не навів поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання рішення про відмову в затвердженні проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності шляхом зміни її цільового призначення, із земель в категорії - землі сільськогосподарського призначення, землі запасу (КВЦПЗД-01.17) в землі в категорії - землі сільськогосподарського призначення, для ведення особистого селянського господарства (КВЦПЗД-01.03), доказ сплати судового збору за вимогу не майнового характеру в розмірі 1211,20 грн, або документів, які підтверджують звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

визнати неповажними причини пропуску звернення до суду ОСОБА_1 .

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяО.К. Ковальчук