Справа № 212/8630/24
Суддя: Дехта Р. В.
Дата ухвалення: 2025-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 212/8630/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2025 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Дехта Р.В., за участю секретаря судового засідання Колісник К.Е., за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до частини 4 статті 229 КАС України, розглянувши в порядку адміністративного судочинства справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови №439 від 23.08.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом в якому просив скасувати постанову №439 від 23.08.2024 року, постановлену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 17000 грн. за адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП. В обґрунтування позову зазначено, що Постановою №439 за справою про адміністративне правопорушення від 23.08.2024 його притягнуто до відповідності за ч.3 ст.210-1 КУпАП та накладено стягнення штраф 17 000 гривень. Зазначену постанову вважає незаконною та не обґрунтованою. Зі змісту постанови вбачається, що його притягнуто до відповідальності за те, що він не з`явився 13.05.2024 року до ІНФОРМАЦІЯ_1 . Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення №439 від 20.08.2024 року відсутні посилання на будь які документи, які до нього долучають, щоб дійти висновку про наявність або відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Вважає, що в його діях не має події та складу адміністративного правопорушення ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, а тому провадження підлягає закриттю.

Ухвалою від 11.09.2024 року було прийнято вказану справу до провадження судді Дехта Р.В. та відкрито провадження у справі, розгляд указаної справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін. Роз`яснено учасникам їх право на подачу відзиву на позов.

Позивач подав письмову заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача до судового засідання не з`явилися, своєю заявою просив суд розглянути справу за його відсутності.

У зв`язку з неявкою сторін суд розглядає справу на наявними матеріалами. У зв`язку із розглядом справи без участі сторін у спрощеному порядку, відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що постановою начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 №439 від 23.08.2024 року за фактом того, що 10.05.2024 військовозобов`язаний ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під особистий підпис отримав повістку про прибуття до ІНФОРМАЦІЯ_1 з терміном прибуття 13.05.2024 на 08:30 год.. Проте у встановлений термін військовозобов`язаний ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_3 не прибув, про причини не явки не повідомив. Будь-яких інших відомостей про себе не надав, за що передбачена відповідальність за ч. 3 ст. 210 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 17000 грн. Відсутні відомості в постанові про ознайомлення з її змістом та отримання вказаної постанови громадянином ОСОБА_1 ..

Відносини між сторонами регулюються нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення, Постановою Кабінету Міністрів України №1487 від 30 грудня 2022 р. № 1487 «Про затвердження Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» та іншими нормативно-правовими актами.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частиною 3 статті 210-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, що вчиненні в особливий період

Диспозиція ч.1 ст. 210-1 КУпАП встановлює склад правопорушення, а саме: Порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію. Згідно з приміткою до даної статті положення статей 210, 210 1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері встановленого порядку управління.

Об`єктивна сторона виражається у Порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Суб`єктивна сторона правопорушення полягає у наявності умислу на порушення встановлених правил.

Суб`єктом правопорушення може бути лише особи, що підлягають мобілізації.

Окрім цього, 19.05.2024 набув чинності Закон №3696-ІХ «Про внесення змін до КУпАП щодо відповідальності за порушення правил військового обліку та законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію», яким ст.210-1 КУпАП було доповнено частиною 3, а саме: Порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, що чиненні, в особливий період

Отже, до 19.05.2024 норми ч.3 ст. 210-1 КУпАП не існувало. Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 18 липня 2020 року у справі №216/5226/16-а, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП неможливе, оскільки обов`язок прибуття ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 було встановлено на 13 травня 2024 року о 08 годинні 30 хвилин, а відповідальність за ч.3 ст.210-1 КупАП встановлено з 19 травня 2024 року, таким чином, закон, який погіршує становище, не має ретроспективної дії.

Відтак притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП суперечить статті 58 Конституції України, ст. 8, ч. 7 ст. 38 КУпАП, а тому оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на те, що матеріали справи не місять доказів вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, суд приходить до висновку, що відповідач не довів порушення нормативних актів, викладених в оскаржуваній постанові.

За ч.3 ст.286 КУпАП за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги, що вчинення позивачем адміністративного правопорушення не підтверджується достатніми доказами, відповідачем в ході розгляду справи не доведено правомірність винесення постанови відносно позивача, відтак суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог про скасування постанови та достатність підстав для їх задоволення із закриттям справи про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 245-246, 251, 268, 283 КУпАП, ст.ст.2, 9, 72-77, 241-246, 250, 286, 295 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови №439 від 23.08.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності - задовольнити.

Скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 №439 від 23.08.2024 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 до відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП, та накладення штрафу у сумі 17 000 гривень.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП - закрити.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 17 січня 2025 року.

Суддя: Р. В. Дехта