Справа № 500/5929/24
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2025-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/5929/24

17 січня 2025 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Триплекс" до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості та картку відмови, -

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Триплекс" до Тернопільської митниці, у якій позивач просить суд визнати протиправним і скасувати рішення про коригування митної вартості товарів рішення про коригування митної вартості №UA403070/2024/000109/2 від 02.04.2024 та картку відмови №UA403070/2024/000182 від 02.04.2024.

Позов обґрунтовано тим, що ТОВ фірма "Триплекс" перебуває у договірних відносинах із ТОВ Сінхем Сілі Гель Ко., Китай, яка на підставі договору купівлі-продажу №2-18 SH від 05.02.2018 продає позивачу товари для домашніх тварин.

З метою митного оформлення ввезеного на територію України товару уповноваженим представником Товариства подано електронну митну декларацію (далі - МД) № 24UA02U9, до якої додавалися документи на підтвердження митної вартості за ціною договору, серед яких: договір купівлі-продажу № 2-18 SH від 05.02.20018; додаток до Договору №78; сертифікат якості; пакувальний лист; інвойс (декларація про походження товару); коносамент; накладна УВМС; супровідні документи Т1; заявка; банківські платіжні документи, що стосуються товару; рахунки-фактури, що стосуються транспортно- експедиційних послуг; довідка; договір про перевезення договір про надання послуг митного брокера; копія митної декларації країни відправлення та митна декларація за якою було відмовлено у випуску товарів.

Незважаючи на подані документи, відповідачем прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів. Вартість за одиницю товару визначена з урахуванням вартості на ідентичні товари на рівні 1,52 дол. США/кг.

Позивач з таким рішенням суб`єкта владних повноважень не погоджується, вважає його протиправним, так як декларантом було надано усі документи передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України, які дають можливість митному органу однозначно визначити митну вартість задекларованого товару за основним методом, з огляду на що звернувся із даним позовом в суд.

Ухвалою судді від 14.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

18.10.2024 до суду від Тернопільської митниці надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник просить відмовити в задоволенні позовних вимог та вказує, що під час здійснення митного контролю за МД №24UA02U9 від 29.03.2024 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено наступне:

1. Згідно пункту 5.2.1 Договору, покупцеві мав би бути наданий сертифікат походження, однак до митного оформлення він не подавався;

2. Коносамент від 31.12.2023 № ZJSM23121082B, жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості;

3. Копії платіжних інструкції від 10.01.2024№ 2 та від 18.10.2023 № 77 не є достатнім підтвердженням оплати за оцінюваний товар, оскільки не містять обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216);

4. Відповідно до п.3.3 договору (контракту) на перевезення від 17.07.2017 №17072017 "Клієнт сплачує рахунки Експедитора протягом 3-х банківських днів з дати його виставлення". Експедитором "ТГЛ Україна" виставлені рахунки, щодо надання транспортно-експедиційних послуг №№ СФ-36935, СФ-36936, СФ-36937 від 27.03.2024 які дійсні до оплати 31.03.2024 проте жодних платіжних документів (квитанцій) щодо сплати за виставленими рахунками до митного оформлення не надано;

5. Відповідно до договору на перевезення від 17.07.2017 №17072017 Експедитором є "ТГЛ Україна", згідно коносаменту від 31.12.2023 №ZJSM23121082B морським перевізником є "SINCHEM SILICA GEL Co LTD", згідно ж/д накладної від 18.01.2024 № 02377 являється ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 "Західний контейнерний термінал", проте жодних документів, що підтверджують зв`язок між експедитором та перевізниками до митного оформлення не надано;

6. В копії експортних декларацій країни відправлення від 25.12.2023 №01302869; №01303070; №01302955; №01302962; №01302941 зазначено класифікаційний код , проте в поданій до митного оформлення митній декларації від 29.03.2024 №24UA02U9 заявлено код УКТЗЕД.

7. Не підтверджено частину транспортного маршруту Gdansk-Замость, оскільки завантаження згідно з залізничною накладною здійснено у Замость.

У зв`язку з цим неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме транспортні витрати.

Зазначає, що з урахуванням наведеного слідує, що у поданих до митного оформлення разом із митною декларацією документах наявні розбіжності та невідповідності які мають вплив на правильність визначення митної вартості, а також наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі.

Ухвалою суду від 22.10.2024 відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Інших заяв по суті спору на адресу суду не надходило.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

На виконання зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу №2-18 SH від 05.02.2018, укладеного між компанією "SINCHEM SILICA GEL CO.,LTD" (Китай) та ТОВ фірма "Триплекс" (Україна) згідно із рахунком-фактурою (інвойсом) №XHCI23S44-48 від 20.11.2023 позивачем на митну територію України ввезено товар.

29 березня 2024 року уповноваженою особою позивача було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40АА № 24UA02U9, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: "НАПОВНЮВАЧ ДЛЯ КОТЯЧИХ ТУАЛЕТІВ (торгівельна марка ANIMALL) - являє собою суміші на основі діоксиду кремнію у модифікації силікагелю, до яких додано невелику кількість кольорових гранул (кольорові гранули на основі діоксину кремнію у модифікації силікагелю із доданням барвників, зокрема зеленого пігменту продукт), Наповнювач гігієничний силікагелевий Склад: діоксид кремнію SILIC A amorphous CASJ№ 7631-86-9: 99,7%. Не в аєрозольній упаковці. Немістить наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів. Без вмісту озоноруйнівних речовин. Silica Gel Cat987 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Зелений Смарагд 1 0,5л/мішок- 5100 уп, 987 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Зелений Смарагд 1 0,5л/мішок- 3300 уп, 007 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Фіолетовий Аметист, 5 л/мішок- 3600 уп, 987 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Зелений Смарагд 1 0,5л/мішок- 3000 уп, 970 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Зелений смарагд, 5 л/мішок- 4002 уп., 014 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Фіолетовий аметист 7,6 л/мішок- 4000 уп., 096 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Зелений Смарагд 1 0,5л/мішок Делюкс- 2001 уп, 970 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Зелений смарагд, 5 л/мішок- 1002 уп, 021 Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів Фіолетовий аметист, 15 л/мішок- 3000 ,уп.,".

Як слідує з матеріалів судової справи та з інформації, що міститься в графі 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення подано наступні документи:

сертифікат якості № б/н від 20.11.2023;

сертифікат якості - Сертифікат Аналізу № б/н від 20.11.2023;

пакувальний лист №б/н від 20.11.2023;

рахунок-фактура (інвойс) № XHCI23S44-48 від 20.11.2023;

коносамент № ZJSM23121082B від 31.12.2023;

накладна УМВС № 02377 від 19.03.2024;

супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HP3T9 від 26.02.2024;

супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HPKA0 від 26.02.2024;

супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HQ5A0 від 26.02.2024;

супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HQI48 від 26.02.2024;

супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HR304 від 26.02.2024;

декларація про походження товару №XHCI23S44-48 від 20.11.2023;

банківський платіжний документ, що стосується товару № 2 від 10.01.2024;

банківський платіжний документ, що стосується товару № 77 від 18.10.2023;

рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № СФ-36935 від 27.03.2024;

рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № СФ-36936 від 27.03.2024;

рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № СФ-36937 від 27.03.2024;

доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 78 від 16.10.2023;

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 2-18 SH від 05.02.2018;

договір про надання послуг митного брокера № 1/2019 від 01.11.2019;

договір (контракт) про перевезення № 17072017 від 17.07.2017;

заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про відсутність у товарах наркотичних засобів, психотропних речовин або прекурсорів наркотичних засобів і психотропних речовин, ввезення на територію України, вивезення з території України чи транзит через територію України яких здійснюється за наявності дозволу №293 від 29.03.2024;

заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про відсутність озоноруйнівних речовин та фторованих парникових газів у товарах № 294 від 29.03.2024;

інші некласифіковані документи - KT-UA-2023 від 05.12.2023;

інші некласифіковані документи - MSDS №б/н від 05.12.2023;

копія митної декларації країни відправлення №01302869 від 25.12.2023;

копія митної декларації країни відправлення №01302941 від 25.12.2023;

копія митної декларації країни відправлення №01302955 від 25.12.2023;

копія митної декларації країни відправлення №01302962 від 25.12.2023;

копія митної декларації країни відправлення №01303070 від 25.12.2023.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684, автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" було згенеровано форми митного контролю:

"000 Інформаційне повідомлення";

"105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів";

"106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів";

"107-3 Контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД";

"108-3 Витребування документів, які підтверджують коди товарів згідно з УКТ ЗЕД".

Також, АСМО "Інспектор" посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:

"За участі фізичної особи (гр. 54 МД) наявні протоколи про порушення митних правил. Розглянути питання щодо посилення митного контролю з метою недопущення повторних порушень.

По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1 Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України". Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.

Товар № 1. Можливо, неправильна класифікація товару:

Перевірити відповідність заявленого опису товару та наведеної вище інформації про можливі товари "прикриття"/"ризику". Якщо опис товару співпадає з вищенаведеним, то при випуску товарів у вільний обіг провести перевірку правильності класифікації.".

Митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

"Початок консультації з митним органом:

У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості та наявними розбіжностями, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість.

Прошу відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ надати документи:

за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

виписку з бухгалтерської документації;

каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

копію митної декларації країни відправлення;

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.

Прошу надати додаткові документи для підтвердження класифікації товару №1 згідно вимог пункту 3 статті 69 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року N 4495- VI".

Листами від 02.04.2024 № 31 та №59 декларант повідомив митницю про те, що для підтвердження заявленої митної вартості товару були надані усі документи, інших додаткових документів надати не має можливості.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA403070/2024/000109/2 від 02.04.2024, у гр. 33 якого зазначено: "Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом визначення митної вартості у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару:

- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

АСУР згенеровано форми митного контролю щодо контролю митної за кодами МФ 105-2, 106-2.

У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, враховуючи також те, що митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронне повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.

За результатами опрацювання документів встановлено наступне.

Оцінюваний товар постачається на підставі договору купівлі-продажу №2-18 SH від 05.02.2018

За результатами опрацювання документів встановлені наступні невідповідності, а саме:

Згідно пункту 5.2.1 Договору, покупцеві мав би бути наданий сертифікат походження, однак до митного оформлення він не подавався.

Коносамент від 31.12.2023 № ZJSM23121082B що жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості.

Копії платіжних інструкції від 10.01.2024№ 2 та від 18.10.2023 № 77 не є достатнім підтвердженням оплати за оцінюваний товар,оскільки не містять обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216).

Таким чином неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме фактурну вартість.

Відповідно до п.3.3 договору (контракту) на перевезення від 17.07.2017 №17072017 "Клієнт сплачує рахунки Експедитора протягом 3-х банківських днів з дати його виставлення". Експедитором "ТГЛ Україна" виставлені рахунки, щодо надання транспортно-експедиційних послуг №№ СФ-36935 , СФ-36936 , СФ-36937 від 27.03.2024 які дійсні до оплати 31.03.2024 проте жодних платіжних документів (квитанцій) щодо сплати за виставленими рахунками до митного оформлення не надано.

Відповідно до договору на перевезення від 17.07.2017 №17072017 Експедитором є "ТГЛ Україна", згідно коносаменту від 31.12.2023 № ZJSM23121082B морським перевізником є "SINCHEM SILICA GEL Co LTD", згідно ж/д накладної від 18.01.2024 № 02377 являється ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 "Західний контейнерний термінал", проте жодних документів, що підтверджують зв`язок між Експедитором та перевізниками до митного оформлення не надано.

В копії експортних декларацій країни відправлення від 25.12.2023 №01302869; №01303070; №01302955; №01302962; № 01302941 зазначено класифікаційний код , проте в поданій до митного оформлення митній декларації від 29.03.2024 № 24UA02U9 заявлено код УКТЗЕД.

Не підтверджено частину транспортного маршруту Gdansk-Замость, оскільки завантаження згідно з залізничною накладною здійснено у Замость. У зв`язку з цим неможливо перевірити всі числові значення складових частин митної вартості, які повинні бути сплачені, а саме транспортні витрати.

Декларантом 02.04.2024 надіслано лист №31 та повідомлено митний орган про відсутність будь-яких додаткових документів.

Виходячи з вище наведеного, в митного органу виникли сумніви щодо достовірності відомостей зазначених у товаро-супровідних документах та піддається сумніву їх справжність. Таким чином, наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст. 57 Митного кодексу України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 Митного кодексу України. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 Митного кодексу України.

За основу для обрахунку митної вартості товарів взято інформацію щодо раніше визначеної митним органом митної вартості товарів:

ЕМД від 14.03.2024 № UA1001800/2024/003351 (Товар - Наповнювач для котячих туалетів, що являє собою суміші на основі діоксиду кремнію у модифікації силікагелю, до яких додано невелику кількість кольорових гранул (кольорові гранули на основі діоксиду кремнію у модифікації силікагелю із доданням барвників): 3,8 L UNSCENTED SILICAGEL CAT LITTER PETHOUSE/Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів PETHOUSE без аромату, 3,8 л - 1104 пак.; 7,6 L UNSCENTED SILICAGEL CAT LITTER PETHOUSE/Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів PETHOUSE без аромату, 7,6 л - 1052 пак.; 10 L UNSCENTED SILICAGEL CAT LITTER PETHOUSE/Сілікагелевий наповнювач для котячих туалетів PETHOUSE без аромату, 10 л - 3702 пак. Не аєрозольна упаковка, пакети. Торгівельна марка: PETHOUSE. Виробник: QINGDAO KINGSTAR INTERNATIONAL CO., Ltd.Країна виробництва CN , умови поставки - FOB) на рівні 1,52 дол. США/кг.

Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось"

Позивач з метою випуску товару у вільний обіг скористався правом, визначеним частиною сьомою статті 55 МК України, та подав митному органу нову митну декларацію, сплативши суму митних платежів згідно із заявленою митною вартістю.

У подальшому, не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації за заявленою митною вартістю за ціною договору та коригуванням митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Положення законодавства які підлягають застосуванню до вказаних правовідносин.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходить з того, що відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України № 2747-IV від 06.07.2005 (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.

Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Висновки суду за результатами встановлених обставин та оцінки досліджених доказів.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості - за ціною договору.

Разом з тим, вирішуючи спір по суті, суд приймає до уваги, що відповідачем здійснювалась процедура письмових консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав та методу для визначення митної вартості товару відповідно до вимог статей 59 і 60 Митного кодексу України.

Як встановлено судом, поданий декларантом позивача до митного оформлення документ - інвойс № XHCI23S44-48 від 20.11.2023 за назвою і змістом відповідає вимогам пункту 3 частини другої статті 53 МК України.

На виконання пункту 2 частини другої статті 53 МК України позивачем представлено зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № 2-18 SH від 05.02.2018 та доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 78 від 16.10.2023.

Також, митному органу представлено: сертифікат якості № б/н від 20.11.2023; сертифікат якості - Сертифікат Аналізу № б/н від 20.11.2023; пакувальний лист №б/н від 20.11.2023; коносамент № ZJSM23121082B від 31.12.2023; накладна УМВС № 02377 від 19.03.2024; супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HP3T9 від 26.02.2024; супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HPKA0 від 26.02.2024; супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HQ5A0 від 26.02.2024; супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HQI48 від 26.02.2024; супровідний документ Т1 №24PL322080NS6HR304 від 26.02.2024; декларація про походження товару №XHCI23S44-48 від 20.11.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 2 від 10.01.2024; банківський платіжний документ, що стосується товару № 77 від 18.10.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № СФ-36935 від 27.03.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № СФ-36936 від 27.03.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № СФ-36937 від 27.03.2024; договір про надання послуг митного брокера № 1/2019 від 01.11.2019; договір (контракт) про перевезення № 17072017 від 17.07.2017; заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про відсутність у товарах наркотичних засобів, психотропних речовин або прекурсорів наркотичних засобів і психотропних речовин, ввезення на територію України, вивезення з території України чи транзит через територію України яких здійснюється за наявності дозволу №293 від 29.03.2024; заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про відсутність озоноруйнівних речовин та фторованих парникових газів у товарах № 294 від 29.03.2024; інші некласифіковані документи - KT-UA-2023 від 05.12.2023; інші некласифіковані документи - MSDS №б/н від 05.12.2023; копія митної декларації країни відправлення №01302869 від 25.12.2023; копія митної декларації країни відправлення №01302941 від 25.12.2023; копія митної декларації країни відправлення №01302955 від 25.12.2023; копія митної декларації країни відправлення №01302962 від 25.12.2023; копія митної декларації країни відправлення №01303070 від 25.12.2023.

Дослідивши подані декларантом згідно із частиною другою статті 53 МК України наявні у нього документи, які подавалися із митними деклараціями, а також додатково подані документи, суд дійшов висновку, що такі документально підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості є безпідставними.

Зокрема, щодо покликань відповідача на те, що згідно пункту 5.2.1 Договору, покупцеві мав би бути наданий сертифікат походження, однак до митного оформлення він не подавався, то суд зауважує, що вказаний сертифікат, згідно умов договору, мав надаватися стороні. Крім цього митному органу було подано декларацію про походження товару. До того ж, неподання вказаного сертифіката не впливає на визначенння вартості товару.

Суд відхиляє твердження відповідача на те, що коносамент від 31.12.2023 № ZJSM23121082B, жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості, оскільки останній містить відповідні штампи та докази його підробки відсутні.

Щодо покликань митного органу на те, що копії платіжних інструкції від 10.01.2024 №2 та від 18.10.2023 №77 не є достатнім підтвердженням оплати за оцінюваний товар, оскільки не містять обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216), суд зазначає, що платіжні документи були сформовані за допомогою онлайн клієнт банку.

Щодо тверджень відповідача на те, що відповідно до п.3.3 договору (контракту) на перевезення від 17.07.2017 №17072017 "Клієнт сплачує рахунки Експедитора протягом 3-х банківських днів з дати його виставлення". Експедитором "ТГЛ Україна" виставлені рахунки, щодо надання транспортно-експедиційних послуг №№ СФ-36935, СФ-36936, СФ-36937 від 27.03.2024 які дійсні до оплати 31.03.2024 проте жодних платіжних документів (квитанцій) щодо сплати за виставленими рахунками до митного оформлення не надано, суд зазначає, що згідно наданих платіжних інструкцій від 29.03.2024 №3366 та від 01.04.2024 №№ 3413, 3414 плата здійснена вчасно та в повному обсязі.

Щодо покликань митного органу на те, що відповідно до договору на перевезення від 17.07.2017 №17072017 Експедитором є "ТГЛ Україна", згідно коносаменту від 31.12.2023 №ZJSM23121082B морським перевізником є "SINCHEM SILICA GEL Co LTD", згідно ж/д накладної від 18.01.2024 № 02377 являється ПКП ЛХС-5101, код LHS-WH2-K-24/20 УЗ-8212311 "Західний контейнерний термінал", проте жодних документів, що підтверджують зв`язок між експедитором та перевізниками до митного оформлення не надано, суд зауважує, що відповідачем не конкретизовано, як це впливає на визначення митної вартості. Вказане також стосується твердження відповідача, що позивачем не підтверджено частину транспортного маршруту Gdansk-Замость, оскільки завантаження згідно з залізничною накладною здійснено у Замость.

Зокрема, позивачем укладено договір з Експедитором "ТГЛ Україна" і, відповідно, здійснено оплату такого перевезення, а взаємовідносини експедитора з іншими компаніями, як і вибір способу доставки товару, не вплинув на обумовлену вартість перевезення товару.

Дане твердження узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31.05.2019 у справі № 804/16553/14, у якій Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду досліджував питання доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення згідно умов МК України. Якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким(-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів.

Також, представник відповідач зазначає, що в копії експортних декларацій країни відправлення від 25.12.2023 №01302869; №01303070; №01302955; №01302962; №01302941 зазначено класифікаційний код , проте в поданій до митного оформлення митній декларації від 29.03.2024 № 24UA02U9 зазначено код УКТЗЕД . З даного приводу суд зауважує, що помилково зазначений невірний код товару в експортних деклараціях країни відправлення жодним чином не вплинув на митну вартість товарів. При цьому, предметом позовних вимог є правомірність рішення про коригування митної вартості, а спір щодо визначення коду товару відсутній.

Щодо мотивів відповідача про те, що ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося, то такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже, не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.

Так, Верховний Суд у постановах від 19.02.2019 у справі №814/1888/16, від 24.12.2020 у справі №820/7316/15 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові Верховного Суду від 20.09.2023 у справі № 821/411/18 зазначив про те, що доводи Митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, від 25.02.2021 у справі № 810/3295/17, від 23.11.2022 у справі № 810/2547/17).

Наведені обставини, встановлені у цій справі, дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору.

Суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.

Верховний Суд у постанові від 03.12.2020 у справі №810/2749/16 зазначив, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

При прийнятті спірного рішення відповідач використав інформацію АСМО "Інспектор" та навів номер і дату митної декларацій, митну вартість з якої взято за основу. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби. Відповідач не вказав, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не навів пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, що свідчить про порушення ним вимог статті 55 МК України.

Отже, встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем-нерезидентом товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин позовні вимоги позивача про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2024/000109/2 від 02.04.2024 та картки відмови №UА403070/2024/000182 від 02.04.2024 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як слідує з матеріалів справи, що позивачем при зверненні з адміністративним позовом до суду було сплачено судовий збір у розмірі 9150,61 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №86446 від 08.10.2024.

Оскільки позовні вимоги позивача задоволено в повному обсязі, та на користь позивача, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, підлягають стягненню понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів №UА403070/2024/000109/2 від 02.04.2024 та картку відмови №UА403070/2024/000182 від 02.04.2024.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Триплекс" за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці судові витрати зі сплати судового збору на суму 9150 (дев`ять тисяч сто п`ятдесят) грн 61 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 17 січня 2025 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю фірма "Триплекс" (місцезнаходження: вул. Троїцька, 21А, м. Дніпро, Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н, 49001, );

відповідач:

- Тернопільська митниця (місцезнаходження: вул. Текстильна, 38, м. Тернопіль, Тернопільська обл., Тернопільський р-н, 46004, ).

Головуючий суддя Баб`юк П.М.