Справа № 140/11643/24
Суддя: Шепелюк Віталій Леонідович
Дата ухвалення: 2025-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2025 року ЛуцькСправа № 140/11643/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Шепелюка В.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Веставторанс» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Веставторанс» (далі ТОВ «Веставторанс», позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.08.2024 №67356 (далі про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку; зобов`язання виключити ТОВ «Веставторанс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.04.2024 за №22316 визначено, що ТОВ «Веставторанс» відповідає пункту 8 Критерію ризиковості платника податку, а саме:

-постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання;

-відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутності відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

-постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку(сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

-накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання(власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітів;

-придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 товариство 30.07.2024 подало заяву із додатками на скасування статусу ризиковості №30/07/1.

Рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 08.08.2024 року за № 67356 визначено, що ТОВ «Веставторанс», як платник податку відповідає пункту 8 Критерію ризиковості платника податку, а саме:

-01 постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання;

-03 відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутності відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

-08 Постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку(сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

-11 Накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання(власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітів;

-13 Придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Причинами відмови слугувало ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, зокрема: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо транспортування, відсутні підтверджуючі документи (ТТН) щодо транспортування ягід малини з місць заготівлі до місць зберігання. Відсутні відомості про залучення трудових ресурсів, в податковій звітності відсутнє відображення придбання ТМЦ в неплатників ПДВ, відсутні документи передбачені умовами договору.

Разом з тим, позивачем були надані ГУ ДПС у Волинській області копії усіх документів, які підтверджують факти реальності господарських операцій та взаєморозрахунків, які, однак, відповідачем не взяті до уваги (а.с.1-10).

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 18.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства (далі КАС України).

В поданому до суду відзиві на позовну заяву відповідач ГУ ДПС у Волинській області позов не визнав та просить відмовити у його задоволенні у зв`язку із тим, що ТОВ «Веставторанс» надавалось повідомлення №1 від 30.07.2024 та копії документів щодо невідповідності критеріям ризиковості платника податку, які розміщені в підсистемі «Аналітична система «ІКС» Податковий блок», а саме: лист-пояснення, договір зберігання, акти прийому-передачі, договір оренди нежитлового приміщення, контракт, договір поставки, митні декларації, інвойси, СМR, видаткові накладні, податкові накладні, виписку оплати тощо. Окрім цього, одного товаросупровідного документу не надано на розгляд Комісії та не описано Позивачем у Позові. Контролюючий орган чітко зазначив перелік документів, які необхідно надати позивачу, однак останнім було проігноровано таку вимогу. За таких обставин, просив суд в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю (а.с.88-93).

Інші заяви по суті справи від сторін не надходили.

З приводу заявленого відповідачем у відзиві клопотання про розгляд справи за участі представника ГУ ДПС у Волинській області, суд зазначає, що за змістом статті 162 КАС України у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, позаяк заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України. Суд зауважує, що відповідач не звертався із клопотанням про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, оформленим відповідно до вимог статті 167 КАС України, тому, заявлене у відзиві на позовну заяву клопотання про розгляд справи за участі представника ГУ ДПС у Волинській області, не підлягає вирішенню судом по суті.

Перевіривши письмовими доказами доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.

ТОВ «Веставторанс», зареєстровано 21.06.2013. З дати реєстрації господарська діяльність здійснюється на постійній основі.

Основним видом діяльності Товариства є неспеціалізована оптова торгівля (КВЕД 46.90), а також додаткові :

45.31 Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів;

46.31 Оптова торгівля фруктами й овочами, та ін.

Для ведення діяльності ТОВ «Веставторанс» було заключено договір оренди нежитлового приміщення №06/20 від 20.06.2020 з ТОВ «ТРІАДА-С» ЛТД, за адресою м. Луцьк, вул.Далека,11 площею до 200 кв. м.

Підприємством проводиться господарська діяльність по оптовій торгівлі та експорту лісових ягід та ягід малини, торгівлі деталями та приладдям для автотранспортних засобів та ін.

На здійснення своєї господарсько-експортної діяльності ТОВ «Веставторанс» 22. 06.2020 уклало договір №10/20 на декларування та митне оформлення товарів з ТОВ «Глорія-Імпекс Плюс».

Також 02.08.2023 укладено договір №92100097 з Державним підприємством «Волинський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» на проведення випробувань зразків продукції.

11.05.2023 ТОВ «Веставторанс» було укладено Договір поставки №11/05/23п з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 .

Згідно п.1.2 та 2.1 договору ФОП ОСОБА_1 зобов`язувався поставити ягоди для ТОВ «Веставторанс» в кількості та асортименті і за ціною, згідно видаткових накладних. Згідно умов договору постачальник перебуває на спрощеній системі оподаткування (платник єдиного податку)

На виконання своїх зобов`язань за договором поставки ФОП ОСОБА_1 поставив в користь ТОВ «Веставторанс» ягоди малини заморожені, згідно видаткової накладної №4 від 18.08.2023 на загальну суму 381952 грн та видаткової накладної №18 від 22.08.2023 на загальну суму 349776 грн.

Готову продукцію, ТОВ «Веставторанс» забирав орендованим транспортом зі складу постачальника.

Зобов`язання по оплаті за поставлений товар на загальну суму 731 728,00 грн ТОВ «Веставттранс» виконав, що підтверджується платіжними інструкціями №8770 від 17.11.2023, №8769 від 21.11.2023 та №8771 від 21.11.2023. У сторін відсутні взаємні претензії. Договір виконаний в повному обсязі. Недійсним чи протиправним договором не визнавався. Ознак нікчемності правочину не виявлено податковим органом. Підстав сумніватись, що даний договір фіктивний чи удаваний також не встановлено.

10.05.2023 року ТОВ «Веставторанс» було укладено Договір поставки №10/05/23п з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 .

Згідно п.1.2 та 2.1 договору ФОП ОСОБА_1 зобов`язувався поставити ягоди для ТОВ «Веставторанс» в кількості та асортименті і за ціною, згідно видаткових накладних. Згідно умов договору постачальник перебуває на спрощеній системі оподаткування (платник єдиного податку)

На виконання своїх зобов`язань за договором поставки ФОП ОСОБА_1 поставив в користь ТОВ «Веставторанс» ягоди малини заморожені, згідно видаткової накладної №16 від 11.08.2023 на загальну суму 385257 грн та видаткової накладної №17 від 14.08.2023, на загальну суму 274050 грн.

Готову продукцію, ТОВ «Веставторанс» забирав орендованим транспортом зі складу постачальника.

Свої зобов`язання по оплаті за поставлений товар ТОВ «Веставторанс» виконав про що свідчать платіжні інструкції №8767 від 17.11.2023 та № 8768 від 21.11.2023.

У сторін відсутні взаємні претензії. Договір виконаний в повному обсязі. Недійсним чи протиправним договором не визнавався. Ознак нікчемності правочину не виявлено податковим органом. Підстав сумніватись, що даний договір фіктивний чи удаваний також не встановлено.

Готова продукція зберігалась на складі за адресою м. Львів вул. Промислова, 50/52 згідно договору зберігання №07/06 укладеному 07.06 2023 з ТОВ «Екофрут».

Придбану у ФОП ОСОБА_1 продукцію (заморожені ягоди малини), по угодах, які описані вище, позивач реалізував в користь ТОВ «МАРКТРІКС». Зокрема, 30.11.2023 було укладено договір поставки №30/11/23 з ТОВ «МАРКТРІКС» на реалізацію ягід малини.

Згідно п.1.1 та 3.1 даного Договору ТОВ «Веставторанс» поставляло на ТОВ «МАРКТРІКС» ягоди малини мороженої протягом листопада 2023 року по квітень 2024 року.

На виконання своїх зобов`язань за договором поставки позивач поставив в користь ТОВ «МАРКТРІКС» ягоди малини заморожені, згідно видаткової накладної №28 від 11.12.2023 на загальну суму 505856 грн, згідно видаткової накладної №29 від 12.12.2023 на загальну суму 497952 грн, згідно видаткової накладної №2 від 09.01.2024 на загальну суму 505856 грн, згідно видаткової накладної №12 від 03.04.2024 на загальну суму 501760 грн.

Згідно п. 4.1 договору поставки №30/11/23 від 30.11.2023 товар постачається на умовах EXW (склад постачальника) в редакції правил Інкотермс 2010р або за іншими умовами згідно видаткової накладної. Фактично продаж товарів відбувався безпосередньо на складі постачальника, вивезення товарів здійснювалось транспортом ТОВ «Марктрікс».

У сторін відсутні взаємні претензії по договору поставки 30/11/23 від 30.11.2023. Договір виконаний в повному обсязі. Недійсним чи протиправним договором не визнавався. Ознак нікчемності правочину не виявлено податковим органом. Підстав сумніватись, що даний договір фіктивний чи удаваний також не встановлено.

14.07.2023 між ФОП ОСОБА_2 (постачальник) ТОВ «Веставторанс» (покупець) було укладено договір поставки №14/07/23п. Відповідно до 1.1 та 2.1 Договору поставки постачальник зобов`язується передати у власність покупця ягоди, гриби та інші товари, в подальшому іменовані товар, а покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його загальну вартість на умовах даного договору. Кількість товару, асортимент та ціна за одиницю товару узгоджуються сторонами додатково та вказуються у специфікаціях до даного договору або накладних.

На виконання своїх зобов`язань за договором поставки ФОП ОСОБА_2 поставив в користь ТОВ «Веставторанс» ягоди малини заморожені, згідно видаткової накладної №1 від 12.01.2024 та акт прийому передачі від 12.01.2024 на загальну суму 407552 грн., видаткової накладної №2 від 24.01.2024 та акту прийому передачі від 24.01.2024 на загальну суму 397085 грн видаткової накладної №3 від 04.04.2024 та акт прийому передачі від 04.04.2024 на загальну суму 491097 грн. Згідно вказаних поставок відбулась часткова оплата в сумі 52 000,00, про що свідчить платіжна інструкція №8931 від 18.04.2024 та платіжна інструкція №8815 від 25.01.2024. У сторін відсутні взаємні претензії по договору поставки №14/07/23п від 14.07.2023. Недійсним чи протиправним договором не визнавався. Ознак нікчемності правочину не виявлено податковим органом. Підстав сумніватись, що даний договір фіктивний чи удаваний також не встановлено.

Отриманий товар від ФОП ОСОБА_2 позивачем було реалізовано за кордон в користь юридичної особи RIWO SYSTEMS Sp.z o.o.

23.09.2021 між ТОВ «Веставторанс» (постачальник) та RIWO SYSTEMS Sp.z o.o. (Польща) (покупець) було укладено зовнішньоекономічний контракт №2309/03.

На підставі вказаного контракту №2309/03 були реалізовані ягоди малини на загальну суму 10240 євро, що підтверджується митною декларацією МД 24UA94U4, інвойсом №12/WO124 до МД 24UA94U4 від 12.01.2024 та міжнародною товаро-транспортною накладною ( CMR) до МД 24UA94U4 та податковою накладною №3 від 13.01.2024.

Згідно вказаних документів ягоди малини були вивезені з митної території України в Польщу із законним оформленням вказаного експорту митними органами України. Таким чином, сумнівів щодо реальності та дійсності вказаної операції бути не може.

На підставі вказаного контракту №2309/03 були реалізовані ягоди малини на загальну суму 10250 євро, що підтверджується митною декларацією МД 24UA45U9 від 25.01.2024 інвойсом №24/WO124 до МД 24UA94U4 від 12.01.2024 та міжнародною товаро-транспортною накладною (CMR) до МД МД 24UA45U9 та податковою накладною №6 від 25.01.2024.

17 березня 2023 року між ТОВ «Веставторанс» (постачальник) та RIWO SYSTEMS Sp.z o.o. (Польща) (покупець) було укладено зовнішньоекономічний контракт №17/01.

На підставі вказаного контракту №17/01 були реалізовані ягоди малини на загальну суму 12096 Євро, що підтверджується митною декларацією МД 24UA90U8 від 05.04.2024 інвойсом №1/F2809 до МД 24UA90U8 та міжнародною товаро-транспортною накладною (CMR) до МД 24UA90U8 та податковою накладною №17 від 05.04.2024.

Згідно вказаних документів ягоди малини були вивезені з митної території України в Польщу із законним оформленням вказаного експорту митними органами України.

18.12.2023 було укладено договір №18/12/23п з Товариством з обмеженою діяльністю «Бограт» на поставку запчастин до скутерів. Згідно п.1.2 та 2.1 договору постачальник зобов`язується передати у власність покупця продукцію, зокрема автозапчастини та інші товари, в подальшому викладенні іменовані Товар, а покупець зобов`язується прийняти товар та в подальшому оплатити його вартість за умовами даного договору. Кількість товару, асортимент та ціна за одиницю товару узгоджуються Сторонами додатково та вказується у специфікаціях доданого договору або в накладних.

18.12.2023 ТОВ «Бограт» поставило в користь ТОВ «Веставторанс» запчастини на загальну суму 418565,62 грн (в тч. ПДВ 69760,94грн), що підтверджується видатковою накладною №32 від 18.12.2023.

20.09.2021 було укладено договір №20/09/21п з Товариством з обмеженою діяльністю «Редкоут» (постачальник) на поставку запчастин до скутерів. Згідно п.1.2 та 2.1 договору постачальник зобов`язується передати у власність покупця продукцію, зокрема автозапчастини та інші товари, в подальшому викладенні іменовані Товар, а покупець зобов`язується прийняти товар та в подальшому оплатити його вартість за умовами даного договору. Кількість товару , асортимент та ціна за одиницю товару узгоджуються Сторонами додатково та вказується у специфікаціях доданого договору або в накладних.

На виконання вимог постачальник здійснив поставку в користь позивача чаю, який був імпортований з-за кордону, видаткові накладні №1 від 20.01.2024 та №2 від 30.01.2024.

Рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.04.2024 за №22316 визначено, що ТОВ «Веставторанс» відповідає пункту 8 Критерію ризиковості платника податку, а саме:

-постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання;

-відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутності відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

-постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку(сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

-накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання(власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітів;

-придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 товариство 30.07.2024 подало заяву із додатками на скасування статусу ризиковості №30/07/1.

Рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 08.08.2024 за №67356 визначено, що ТОВ «Веставторанс», як платник податку відповідає пункту 8 Критерію ризиковості платника податку, а саме:

-01 постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання;

-03 відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутності відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

-08 Постачання сільськогосподарської продукції за відсутності придбання такої продукції, сплати земельного податку(сплати єдиного податку для платника податку, який перебуває на спрощеній системі оподаткування четвертої групи) та/або придбання пального, мінеральних добрив, допоміжних послуг з вирощування сільськогосподарської продукції за наявності земельних ділянок;

-11 Накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання(власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітів;

-13 Придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Причинами відмови слугувало ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, зокрема: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо транспортування, відсутні підтверджуючі документи (ТТН) щодо транспортування ягід малини з місць заготівлі до місць зберігання. Відсутні відомості про залучення трудових ресурсів, в податковій звітності відсутнє відображення придбання ТМЦ в неплатників ПДВ, відсутні документи передбачені умовами договору.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулюються Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 (тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України (далі - ПК України), на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абз.абз.1-2 п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165).

Згідно з визначеннями, наведеними у п.2 цього Порядку:

автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації;

критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик;

ризик порушення норм податкового законодавства ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до п.5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно п.7 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: 8. «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС.».

Поряд з тим, додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Так, у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Наказом ДПС України від 11.01.2023 №17 «Про затвердження довідника кодів податкової інформації» затверджено довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Суд встановив, що підставою для прийняття Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Волинській області оскаржуваного рішення від 08.08.2024 за № 67356 слугувала відповідність позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку із наявністю наступної податкової інформації Коди 01, 07, 08,11,13 що згідно з вищевказаним довідником означає:

01 - постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання;

03 - відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

Крім того, у рішенні зазначено: «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо транспортування, відсутні підтверджуючі документи (ТТН) щодо транспортування ягід малини з місць заготівлі до місць зберігання, відсутні відомості про залучення трудових ресурсів, в податковій звітності відсутнє відображення придбання ТМЦ в неплатників ПДВ, відсутні документи передбачені умовами договору».

Разом з тим, термін «добросовісний платник», який вживається у сфері податкових правовідносинах, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, тому й не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А, відтак, платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу, в т.ч. щодо подання чи не подання ними окремих видів звітності.

Стосовно тверджень про відсутність придбання ягід малини мороженої (УКТЗЕД 8112), ягід журавлини мороженої (УКТЗЕД 8119), ягід чорної смородини (УКТЗЕД 0811), то такі спростовуються наявними у матеріалах справи первинними документи, які також подавались контролюючому органу разом з поясненнями від 03.04.2024 №1. Вказаними документами чітко прослідковується факт придбання позивачем спірних товарів у контрагентів фізичних осіб підприємців.

Крім того, суд зауважує, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Водночас в оспорюваному рішенні не наведено конкретну інформацію стосовно того, яка саме операція є ризиковою, в чому суть такої ризиковості та чому вся господарська діяльність є ризиковою. Платник податку має бути обізнаний з податковою інформацією, яка забезпечить йому право на подання на розгляд комісії регіонального рівня документів, необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку відповідно до п.6 Порядку №1165.

Більше того, упродовж розгляду справи відповідач також не надав жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваного рішення.

Аналізуючи викладене, суд приходить висновку, що у матеріалах справи наявні первинні документи, які оформлені позивачем в рамках господарських відносин із його контрагентами, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення, та які складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, що засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.

Поряд з тим, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

З аналізу положень Порядку №1165 слідує, що у ньому передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Зокрема, пункт 5 наведеного Порядку передбачає, що перевірці відповідності критеріям ризиковості платника податку та показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, підлягає лише той платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.

Отже, законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім здійснення моніторингу платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Таким чином, питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання таким платником для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому, моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, право Комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, Порядком №1165 не передбачено.

Втім, як слідує зі змісту оскаржуваного рішення та не заперечується сторонами у заявах по суті справи, Комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТОВ «Веставторанс» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, що, в свою чергу, суперечить положенням Порядку №1165.

Вищевказані обставини правозастосування викладено у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Суд відзначає, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Здійснення моніторингу відповідності платника податків критеріям ризиковості є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

З урахуванням досліджених судом фактичних даних в контексті вищенаведених норм, суд приходить висновку, що приймаючи оскаржуване рішення про віднесення позивача до категорії ризикових платників податків, податковий орган не виконав законодавчо встановлених вимог щодо вмотивованості цього рішення, як акта індивідуальної дії.

Недотримання ж податковим органом вимог п.6 Порядку №1165 в частині мотивування оскаржуваного рішення, суд уважає істотним порушенням, наслідком чого є визнання такого рішення протиправним та його скасування.

Обираючи спосіб захисту порушеного права позивача суд враховує, що положеннями п.6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту його порушеного права. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. А, згідно ч.1 ст.90 цього ж Кодексу, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Під час судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними засобами доказування правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення повністю.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Позивач просив стягнути з відповідача понесені судові витрати зі сплати судового збору та 10000,00 грн - витрати на правничу допомогу адвоката.

Щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 10000,00 грн, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу до матеріалів справи долучено договір про надання правничої допомоги №11/10/211-01 від 11.10.2021, укладений між адвокатським об`єднанням «Преміум сервіс» та ТОВ «Веставторанс», акт приймання передачі наданих послуг згідно договору про надання правничої допомоги №11/10/211-01 від 11.10.2021 та платіжну інструкцію від 03.10.2024 №9027.

За змістом пункту 3.1 вказаного договору вартість послуг адвокатського об`єднання за цим договором визначається між сторонами при підписанні актів приймання передачі наданих послуг. Відповідно до пункту 4.1 цей договір вважається укладеним і набирає чинності з дня його підписання сторонами та дії протягом 5 (п`яти) років.

Відповідно до акту приймання передачі наданих послуг згідно договору про надання правничої допомоги №11/10/211-01 від 11.10.2021 адвокатське об`єднання «Преміум сервіс» надало, а ТОВ «Веставторанс» прийняло такі роботи/послуги: надання правової інформації, консультацій, роз`яснень з питань оскарження рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.08.2024 №67356 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку 1 год/2000,00 грн; складання та формування позовної заяви про визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.08.2024р. №67356 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку; зобов`язати ГУ ДПС у Волинській області виключити ТОВ «Веставторанс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податків 4 год/8000,00 грн, всього 5 год/10000,00 грн.

Платіжною інструкцією від 03.10.2024 №9027 підтверджено сплату коштів у сумі 10000,00 грн.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву заперечив щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, вказуючи про їх неспівмірність із складністю справи з огляду на те, що провадження у даній справі здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи за наявними у справі матеріалами справи, дана справа є справою незначної складності.

Суд вказує, що при визначенні суми відшкодування судових витрат, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто повинно бути доведено доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи.

Крім того, враховуючи вимоги статей 134, 139 КАС України під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частинами сьомою-дев`ятою статті 139 КАС України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 у справі №922/445/19.

Таким чином, з наведеної правової позиції слідує, що суд вправі зменшити розмір судових витрат на професійну правничу допомогу адвоката і з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частинами сьомою-дев`ятою статті 139 КАС України, з урахуванням конкретних обставин справи та з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

На думку суду, виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України (зокрема, складність справи, яку розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження; час, який об`єктивно необхідно було витратити на підготовку позовної заяви, зважаючи на обсяг наданих адвокатом послуг), враховуючи викладені у відзиві заперечення щодо відшкодування витрат на правничу допомогу, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн.

Як визначено частинами першою, третьою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Звертаючись до суду, позивач сплатив судовий збір у сумі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 03.10.2024 №9028.

Натомість відповідно до положень пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» позивачу необхідно було сплатити за пред`явлення цього адміністративного позову судовий збір у сумі 2422,40 грн. (тобто, в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимогу немайнового характеру та із застосуванням коефіцієнта пониження 0,8).

З урахуванням наведеного на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2422,40 грн та витрати на правничу допомогу адвоката у сумі 5000,00 грн. Решта суми судового збору може бути повернута позивачу за його клопотанням відповідно до статті 7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись статтями 2, 72-77,134,139 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Веставторанс» (43022, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Далека, будинок 11, ) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, будинок 4, код ЄДРПОУ ВП 44106679) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових від 08 серпня 2024 року №67356 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Веставторанс» критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Волинській області виключити товариство з обмеженою відповідальністю «Веставторанс» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податків на додану вартість

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Веставторанс» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області судові витрати в сумі 7422,40 грн (сім тисяч чотириста двадцять дві грн 40 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. Л. Шепелюк