Справа № 160/17032/24
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЄфанової О.В.
за участі секретаря судового засіданняПівоварові В.С.
позивача представника позивача представника відповідача Клопот С.С. Артеменко О.В. Грановський М.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у якій позивач просить:
-Визнати протиправним та скасувати пункт наказу №1034к від 31.05.2024 року начальника ГУНП в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП», яким було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області та мав спеціальне звання старший лейтенант поліції ОСОБА_1 ,
- Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області №597 о/с від 07.06.2024 року «По особовому складу», щодо звільнення інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 згідно із Законом України Про Національну поліцію за пунктом 6 частини 1 етапі 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
- Поновити на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходив службу в органах НПУ на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області та мав спеціальне звання старшого лейтенанта поліції. Наказом т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області №1034 к від 31.05.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП » до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Наказом 597 а/с від 07.06.2024 року «По особовому складу» звільнено зі служби в Національній поліції України,
Підставою для застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції стали висновки службового розслідування щодо встановлення порушення старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 службової дисципліни. Підставою для проведення службового розслідування слугувало затримання ОСОБА_1 за ст.208 КПК України, в межах проведення досудового розслідування кримінального провадження, що, на думку позивача, не має відношення до проведеного у подальшому дисциплінарного розслідування, за результатами якого позивача звільнено з лав НПУ.
Вважає притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби в поліції себе незаконним. Посилається на постанову від 30.07.2020 року у справі №802/1767/17-а, де Верховний Суд звертає увагу на те, що вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Враховуючи те, що правомірність застосування до позивача крайнього виду дисциплінарного стягнення є незаконною, чим порушено принцип обґрунтованості - п. 1 наказу начальника ГУНП в Дніпропетровській області №1563к від 22.08.2023 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників КРУП ГУНП » є необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню. І, як наслідок, підлягає скасуванню і наказ про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції - 597 о/с від 07.06.2024 року «По особовому складу», а порушене право позивача підлягає захисту шляхом поновлення його на посаді.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження по справі відповідачу надано строк для надання відзиву по справі.
На адресу суду від представника відповідача отримано відзив, в обґрунтування якого зазначено, що позивач - ОСОБА_1 - проходив службу в ГУНП на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління, маючи спеціальне звання старшого лейтенант поліції.
07.06.2024 року наказом ГУНП № 597 о/с інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 07.06.2024 року. Підставою видання наказу про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції став наказ ГУНП від 31.05.2024 року № 1034к, яким на останнього накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 стали матеріали службового розслідування проведеного на підставі наказу ГУНП від 02.05.2024 №1034, зі змінами, внесеними наказом ГУНП від 29.05.2024 №1225 та у межах строків, встановлених наказом ГУНП від 16.05.2024 №1153, щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та неналежної організації роботи останнього окремими поліцейськими цього ж районного управління поліції, що призвело до затримання 01.05.2024 в порядку ст. 208 КПК України вказаного поліцейського та повідомлення йому про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
В ході затримання та особистого обшуку у ОСОБА_1 виявлено табельну зброю.
Під час з`ясування причин та умов, що призвели до надзвичайної події за участю інспектора ВРПП Криворізького РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , було встановлено, що відповідно до посадових інструкцій останній прямо підпорядковується начальнику ВРПП Криворізького РУП та заступнику начальника ВРПП Криворізького РУП. Забезпечує виконання функцій з реалізації державної політики у сфері забезпечення публічної безпеки і порядку, захисту прав і свобод, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, надання поліцейських послуг на території обслуговування відділу реагування патрульної поліції.
Також, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зобов`язаний дотримуватися службової дисципліни, вивчати нормативно-правову базу з питань правоохоронної діяльності, неухильно дотримуватись її положень при здійсненні службових повноважень.
Однак, з 24.02.2022 по 01.05.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 свої посадові обов`язки не виконував, а ніс службу у якості водія начальника Криворізького РУП ГУНП без відповідних розпорядчих документів, що підтверджується поясненнями начальника Криворізького РУП ГУНП полковник поліції ОСОБА_2 .
Під час службового розслідування встановлено, що 01.05.2024 під час проведення прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 обшуку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , було виявлено, що останній зберігав при собі вогнепальну зброю - пістолет Макарова серії НОМЕР_1 , 1991 року випуску, споряджений 8 набоями. Зброя знаходилася за ременем штанів старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 спереду без спеціального спорядження. Крім цього, в ході огляду автомобіля «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , було виявлено 1 магазин, споряджений 8 набоями калібру 9мм, який зберігався у бардачку всередені салону. Під час огляду автомобіля, спеціального спорядження для носіння вогнепальної зброї виявлено не було.
Таким чином, 01.05.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи у цивільному одязі, носив вогнепальну зброю без спеціального спорядження та не забезпечив належного зберігання боєприпасів, чим порушив вимоги підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І, пункту 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.
Крім цього, службовим розслідуванням з`ясовано, що відповідно до наказу ГУНП від 05.02.2024 № 358 за старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 закріплений службовий автомобіль «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 . Відповідальним за експлуатацію даного транспортного засобу визначено вищевказаного поліцейського.
Згідно записів у дорожніх листах № 3/270, 3/701, 3/1231, 3/1744 службовий автомобіль «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , використовувався старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 у січні, лютому, березні та квітні 2024 року.
Також встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 01.05.2024 виїхав на службовому автомобілі «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , за адресою, м. Кривий Ріг, вул. Стрельнікова, 15, у власних цілях, без дозволу керівництва Криворізького РУП ГУНП.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 31.05.2024 №1034к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НП України, частини 1 статті 38, частини 1 статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3 пункту 1 розділу II, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І, пункту 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, вимог пунктів 2, 12, 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пунктів 3.2, 3.12, 3.13 Порядку використання і зберігання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 11.08.2021 № 1670, пункту 17 посадової інструкції від 18.01.2024 № 45/5-413, Присяги працівника поліції, що виразилось у вчиненні дій, несумісних з вимогами, які пред`являються до професійних і моральних якостей поліцейського, недотриманні заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, використанні службового транспорту у власних цілях, недотримання вимог посадової інструкції, неналежному веденні дорожньої документації, непроходженні інструктажу перед виїздом на службовому транспорті, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану, які призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього, як до правоохоронця та носія влади, дискредитує звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини за яких він був вчинений, застосовано до інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Враховуючи вищевикладене, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 просить відмовити у повному обсязі.
В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позовну заяву.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, просив в задоволенні позовної заяви відмовити.
Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходив службу в ГУНП на посаді інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління, маючи спеціальне звання старшого лейтенант поліції.
07.06.2024 року наказом ГУНП № 597 о/с інспектора відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 07.06.2024 року.
Підставою видання наказу про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції став наказ ГУНП від 31.05.2024 року № 1034к, яким на останнього накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 стали матеріали службового розслідування проведеного на підставі наказу ГУНП від 02.05.2024 №1034, зі змінами, внесеними наказом ГУНП від 29.05.2024 № 1225 та у межах строків, встановлених наказом ГУНП від 16.05.2024 №1153, щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та неналежної організації роботи останнього окремими поліцейськими цього ж районного управління поліції, що призвело до затримання 01.05.2024 в порядку ст. 208 КПК України вказаного поліцейського та повідомлення йому про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
Під час службового розслідування також було встановлено такі факти та обставини.
В ході особистого обшуку у ОСОБА_1 виявлено табельну зброю.
Під час з`ясування причин та умов, що призвели до надзвичайної події за участю інспектора ВРПП Криворізького РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , було встановлено, що відповідно до посадових інструкцій останній прямо підпорядковується начальнику ВРПП Криворізького РУП та заступнику начальника ВРПП Криворізького РУП. Забезпечує виконання функцій з реалізації державної політики у сфері забезпечення публічної безпеки і порядку, захисту прав і свобод, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, надання поліцейських послуг на території обслуговування відділу реагування патрульної поліції.
Також, з 24.02.2022 по 01.05.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 свої посадові обов`язки не виконував, а ніс службу у якості водія начальника Криворізького РУП ГУНП без відповідних розпорядчих документів, що підтверджується поясненнями начальника Криворізького РУП ГУНП полковник поліції ОСОБА_2 .
Під час службового розслідування встановлено, що згідно довідки начальника сектору логістики Криворізького РУП ГУНП майора поліції І. Кривобока (вих. № 45/9-653 від 10.05.2024), за старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 закріплена вогнепальна зброя - пістолет Макарова серії НОМЕР_1 , 1991 року випуску, 2 магазини та 16 набоїв калібру 9мм.
01.05.2024 під час проведення прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури Науменком Ю.О. обшуку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , було виявлено, що останній зберігав при собі вогнепальну зброю - пістолет Макарова серії НОМЕР_1 , 1991 року випуску, споряджений 8 набоями. Зброя знаходилася за ременем штанів старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 спереду без спеціального спорядження.
Крім цього, в ході огляду автомобіля «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , було виявлено 1 магазин, споряджений 8 набоями калібру 9мм, який зберігався у бардачку всередені салону. Під час огляду автомобіля, спеціального спорядження для носіння вогнепальної зброї виявлено не було.
Таким чином, 01.05.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи у цивільному одязі, носив вогнепальну зброю без спеціального спорядження та не забезпечив належного зберігання боєприпасів, чим порушив вимоги підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І, пункту 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.
Крім цього, службовим розслідуванням з`ясовано, що відповідно до наказу ГУНП від 05.02.2024 № 358 за старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 закріплений службовий автомобіль «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 . Відповідальним за експлуатацію даного транспортного засобу визначено вищевказаного поліцейського.
Згідно записів у дорожніх листах № 3/270, 3/701, 3/1231, 3/1744 службовий автомобіль «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , використовувався старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 у січні, лютому, березні та квітні 2024 року.
Відповідно до Журналу виїзду та повернення транспортних засобів відділу превенції Криворізького РУП ГУНП № 322 н/т, Журналу виїзду та повернення транспортних засобів Криворізького РУП ГУНП № 43, Книги виїзду-повернення АМТ ВРПП Криворізького РУП ГУНП № 306 н/т, записи про виїзд службового автомобіля «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , за вказаний період часу відсутні.
Згідно записів у Журналі обліку інструктажів ВРПП Криворізького РУП № 304 н/т, Журналі обліку інструктажів відділу превенції Криворізького РУП № 324 н/т, Журналі обліку інструктажів Криворізького РУП № 44, інспектор ВРПГ1 Криворізького РУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 у січні, лютому, березні та квітні 2024 року передрейсовий інструктаж не проходив.
Слід зазначити, що відповідно до вимог пункту 12 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пункту 3.12 Порядку використання і зберігання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 11.08.2021 № 1670, правильним веденням облікових журналів та іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації вважається своєчасне внесення до них достовірних даних.
Відповідно до вимог пункту 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, пункту 3.13 Порядку використання і зберігання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, перед виїздом службового транспортного засобу водії проходять передрейсовий інструктаж, засвідчують його проходження власним підписом у відповідному обліковому журналі.
Також встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 01.05.2024 виїхав на службовому автомобілі «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , за адресою, м. Кривий Ріг, вул. Стрельнікова, 15, у власних цілях, без дозволу керівництва Криворізького РУП ГУНП.
Відповідно до вимог пункту 2 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пункту 3.2 Порядку використання і зберігання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 11.08.2021 №1670, використання транспортних засобів для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, всупереч їх цільовому призначенню, у власних цілях заборонено.
Також, з матеріалів службового розслідування встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування відмовився надати будь-які пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, посилаючись на статтю 63 Конституції України.
Зазначені факти знайшли своє підтвердження за поясненнями посадових осіб патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП: начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_4 , заступника начальника відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , заступника начальника управління поліції з превентивної діяльності Криворізького РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_6 , полковника поліції ОСОБА_2 та іншими.
Крім того, під час службового розслідування дисциплінарною комісією обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 не встановлені.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України установлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин).
Частиною першою статті 18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Як передбачено ч. 1 ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію", особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Таким чином, суд доходить до переконання про те, що інститут Присяги поліцейського вже сам по собі призначений імперативно забезпечити зразкове та бездоганне дотримання публічним службовцем - поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.
При цьому, у кореспонденції з ч. 2 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" інститут Присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції безперервно та незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.
Частинами першою, другою статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6 частини першої статті 77 Закону).
Закон України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" набрав чинності 07.10.2018.
Згідно з преамбулою Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут), цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні ч.1 ст.12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.
Отже, до кола формальних ознак дисциплінарного проступку поліцейського належать: 1) недотримання вимог чинних нормативно-правових актів; 2) недотримання Присяги поліцейського; 3) невиконання наказів керівників; 4) неналежний рівень знань положень нормативно-правових актів та змісту власних функціональних обов`язків за посадою; 5) не виявлення поваги до прав, честі і гідності людини, не утримання від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 6) ненадання допомоги та не запобігання вчиненню правопорушень; 7) не вжиття заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського із одночасним інформуванням про це безпосереднього керівника; 8) не утримання від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; 9) не утримання від дій, що підривають авторитет Національної поліції України; 10) недотримання правил внутрішнього розпорядку; 11) невиконання заходів безпеки у службовій діяльності; 12) незабезпечення належного рівня власної професійної підготовки (кваліфікації); 13) неналежне ставлення до збереження службового майна, незабезпечення належного стану зброї та спеціальних засобів; 14) не виявлення поваги до честі і гідності інших поліцейських і працівників поліції, не надання допомоги іншим поліцейським, не стримування інших поліцейських від вчинення правопорушень; 15) не дотримання правил носіння однострою та знаків розрізнення; 15) не сприяння керівникові в організації дотримання службової дисципліни, не інформування керівника про будь-які порушення службової дисципліни; 16) перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 17) невжиття заходів із забезпечення безперервного та цілодобового захисту суверенітету України і територіальної цілісності України, виконання завдань поліції і реалізації повноважень поліції з метою відсічі збройної агресії ворога проти України.
За приписами частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (частина п`ята статті 13).
Як обумовлено частинами першою та другою статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Разом із тим, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
У відповідності до приписів статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.
Службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 893 визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Вимоги до змісту висновку службового розслідування визначені пунктом 4 розділу VI Порядку №893, що узгоджуються з положеннями статей 15, 19 Дисциплінарного статуту.
Недоліків в організації службового розслідування, а також нездоланних та непереборних дефектів у процедурі службового розслідування судом під час вирішення спору не виявлено.
Ознак порушення прав та інтересів заявника у процедурі службового розслідування матеріали справи не містять.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.
Згідно з п.2 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.
Зі змісту наведених норм закону та Порядку №893 слідує, що законодавець наділив поліцейського правом "бути почутим" у ході службового розслідування.
Заявник був обізнаний із фактом проведення службового розслідування і безперешкодно та добровільно відмовився від надання письмових пояснень.
Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
У цій справі спір стосується правомірності індивідуальних актів відповідача, якими встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, внаслідок чого до нього застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Суд оцінює оскаржувані накази ГУНП в Дніпропетровській області з точки зору їх відповідності критеріям правомірності, що визначені частиною другою статті 2 КАС України, а саме - чи прийняті ці накази: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За обставин цього спору підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції слугував висновок службового розслідування, затверджений 31.05.2024 начальником ГУНП в Дніпропетровській області, а саме за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 38, частини 1 статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3 пункту 1 розділу ІІ, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І, пункту 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, вимог пунктів 2, 12, 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, пунктів 3.2, 3.12, 3.13 Порядку використання і зберігання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 11.08.2021 №1670, пункту 17 посадової інструкції від 18.01.2024 №45/5-413, Присяги працівника поліції, що виразилось у вчиненні дій, несумісних з вимогами, які пред`являються до професійних і моральних якостей поліцейського, недотриманні заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, використанні службового транспорту у власних цілях, недотримання вимог посадової інструкції, неналежному веденні дорожньої документації, непроходженні інструктажу перед виїздом на службовому транспорті, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану, які призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього, як до правоохоронця та носія влади, дискредитує звання поліцейського,
Спростовуючи наведене, позивач та його представник наголошували, що відповідачем не зазначено обґрунтованих підстав, які б свідчили про вчинення позивачем будь якого дисциплінарного проступку, що дали б підстави у застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, та зазначені підстави не свідчать про доведеність відповідачем вини останнього у вчиненні дисциплінарного проступку, несумісного зі званням поліцейського, що підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, а також унеможливлює подальше виконання ним обов`язків поліцейського. На думку позивача та його представника позивач виконував усні накази керівництва, що відповідає як Дисциплінарному статуту так і Закону.
Також, позивачем наголошено на тому, що при визначенні міри дисциплінарного впливу, відповідачем не було надано належної оцінки особі, зокрема, ставлення позивача до службових обов`язків та відсутність дисциплінарних стягнень, не було розглянуто інші види дисциплінарних стягнення та неправомірно застосовано найтяжче дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби,
Надаючи оцінку викладеному, суд зазначає, що в межах службового розслідування комісія розглянула справу на підставі наказу ГУНП від 02.05.2024 № 1034, зі змінами, внесеними наказом ГУНП від 29.05.2024 № 1225 та у межах строків, встановлених наказом ГУНП від 16.05.2024 №1153, щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та неналежної організації роботи останнього окремими поліцейськими цього ж районного управління поліції, що призвело до затримання 01.05.2024 в порядку ст. 208 КПК України вказаного поліцейського та повідомлення йому про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України.
В ході проведення службового розслідування комісією досліджено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 01.05.2024, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 01.05.2024.
В ході особистого обшуку у ОСОБА_1 виявлено табельну зброю.
Під час з`ясування причин та умов, що призвели до надзвичайної події за участю інспектора ВРПП Криворізького РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , було встановлено, що відповідно до посадових інструкцій останній прямо підпорядковується начальнику ВРПП Криворізького РУП та заступнику начальника ВРПП Криворізького РУП. Забезпечує виконання функцій з реалізації державної політики у сфері забезпечення публічної безпеки і порядку, захисту прав і свобод, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, надання поліцейських послуг на території обслуговування відділу реагування патрульної поліції.
Крім того, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зобов`язаний дотримуватися службової дисципліни, вивчати нормативно-правову базу з питань правоохоронної діяльності, неухильно дотримуватись її положень при здійсненні службових повноважень.
Проте, з 24.02.2022 по 01.05.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 свої посадові обов`язки не виконував, а ніс службу у якості водія начальника Криворізького РУП ГУНП без відповідних розпорядчих документів, що підтверджується поясненнями начальника Криворізького РУП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 наданими під час службового розслідування.
Під час службового розслідування встановлено, що за старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 закріплена вогнепальна зброя - пістолет Макарова серії НОМЕР_1 , 1991 року випуску, 2 магазини та 16 набоїв калібру 9мм.
У свою чергу, 01.05.2024 під час проведення прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури Науменком Ю.О. обшуку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , виявлено, що останній зберігав при собі вогнепальну зброю - пістолет Макарова серії НОМЕР_1 , 1991 року випуску, споряджений 8 набоями. Зброя знаходилася за ременем штанів старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 спереду без спеціального спорядження.
Крім цього, в ході огляду автомобіля «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , було виявлено 1 магазин, споряджений 8 набоями калібру 9мм, який зберігався у бардачку всередені салону.
Під час огляду автомобіля, спеціального спорядження для носіння вогнепальної зброї виявлено не було (пояснення старшого оперуповноваженого в ОВС Дніпропетровського управління ДВБ НП України майора поліції ОСОБА_7 ).
Таким чином, 01.05.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи у цивільному одязі, носив вогнепальну зброю без спеціального спорядження та не забезпечив належного зберігання боєприпасів, чим порушив вимоги підпунктів 1, 3 пункту 6 розділу І, пункту 4 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70.
Крім цього, службовим розслідуванням з`ясовано, що відповідно до наказу ГУНП від 05.02.2024 № 358 за старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 закріплений службовий автомобіль «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 . Відповідальним за експлуатацію даного транспортного засобу визначено вищевказаного поліцейського.
Згідно записів у дорожніх листах № 3/270, 3/701, 3/1231, 3/1744 службовий автомобіль «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , використовувався старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 у січні, лютому, березні та квітні 2024 року.
Відповідно до Журналу виїзду та повернення транспортних засобів відділу превенції Криворізького РУП ГУНП № 322 н/т, Журналу виїзду та повернення транспортних засобів Криворізького РУП ГУНП № 43, Книги виїзду-повернення АМТ ВРПП Криворізького РУП ГУНП № 306 н/т, записи про виїзд службового автомобіля «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , за вказаний період часу відсутні.
Згідно записів у Журналі обліку інструктажів ВРПП Криворізького РУП № 304 н/т, Журналі обліку інструктажів відділу превенції Криворізького РУГ1 № 324 н/т, Журналі обліку інструктажів Криворізького РУП № 44, інспектор ВРПГ1 Криворізького РУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 у січні, лютому, березні та квітні 2024 року передрейсовий інструктаж не проходив.
Вказані факти підтверджуються довідкою, наданою начальником відділу моніторингу Криворізького РУП ГУНП підполковником поліції Мішеніним В.П. (вих. № 45/4-2596 від 09.05.2024).
Відповідно до вимог пункту 12 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пункту 3.12 Порядку використання і зберігання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 11.08.2021 № 1670, правильним веденням облікових журналів та іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації вважається своєчасне внесення до них достовірних даних.
Відповідно до вимог пункту 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, пункту 3.13 Порядку використання і зберігання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, перед виїздом службового транспортного засобу водії проходять передрейсовий інструктаж, засвідчують його проходження власним підписом у відповідному обліковому журналі.
Також службовим розслідуванням встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 01.05.2024 виїхав на службовому автомобілі «Audi Q5», н.з. НОМЕР_2 , за адресою, м.Кривий Ріг, вул. Стрельнікова, 15, у власних цілях, без дозволу керівництва Криворізького РУП ГУНП.
Відповідно до вимог пункту 2 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пункту 3.2 Порядку використання і зберігання транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 11.08.2021 №1670, використання транспортних засобів для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, всупереч їх цільовому призначенню, у власних цілях заборонено.
Слід зазначити, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування відмовився надати будь-які пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, посилаючись на статтю 63 Конституції України.
Крім того, означені матеріали (в т.ч. пояснення) службового розслідування були досліджені і судом під час розгляду справи.
Суд констатує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського, дискредитують правоохоронний орган влади в цілому. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.
При цьому, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ (національної поліції) та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.07.2019 у справі №806/2555/17.
Суд нагадує, що відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Пунктами 1, 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
За статтею 19 цього ж Закону у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Отже, обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.
Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.
Такі ж висновки наведені і у постанові Верховного Суду від 07.07.2022 у справі №460/5545/20.
З урахуванням викладеного вище, суд вважає, що позивач власними діями порушив Закон України «Про Національну поліцію», Дисциплінарний статут Національної поліції, Присягу на вірність Українському народові.
В даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки позивачем було скоєно проступок, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, такий проступок вчинений проти інтересів служби та суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, що особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (п. 38 рішення від 12.01.2012 у справі «Горовенки та Бугара проти України»).
Враховуючи встановлений факт вчинення позивачем такого проступку, суд вважає правомірним та обґрунтованими спірні накази та, відповідно, відсутніми підстави для їх скасування та задоволення позовних вимог.
Інші позовні вимоги не підлягають задоволенню як похідні.
Одночасно суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04), згідно з якою у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).
Відповідно до пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.
Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням та основними засадами адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. ч.1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України приходить до висновку, що в задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити повністю.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст. ст.243-245, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 20 грудня 2024 року.

Суддя О.В. Єфанова