Справа № 620/14433/24
Суддя: Падій В.В.
Дата ухвалення: 2025-01-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2025 року Чернігів Справа № 620/14433/24

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі судді Падій В.В., розглянувши, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, справу за адміністративним позовом Керівника Чернігівської окружної прокуратури (вул. Шевченка, буд. 1, м. Чернігів, Чернігівський район, Чернігівська область, 14000, код ЄДРПОУ - 02910114) в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України (вул. Івана Франка, буд. 19, м. Київ, 01601, код ЄДРПОУ - 43220275) до Чернігівської міської ради (вул. Магістратська, буд. 7, м. Чернігів, Чернігівська область, 14000, код ЄДРПОУ - 34339125), Виконавчого комітету Чернігівської міської ради (вул. Магістратська, буд. 7, м. Чернігів, Чернігівська область, 14000, код ЄДРПОУ - 04062015) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В:

Керівник Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України звернувся до суду з позовом до Чернігівської міської ради, Виконавчого комітету Чернігівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, в якому просить:.

-визнати протиправною бездіяльність Чернігівської міської ради та Виконавчого комітету Чернігівської міської ради яка полягає у невчинені дій, спрямованих на доопрацювання та затвердження історико-архітектурного опорного плану історично населеного місця м. Чернігова у відповідності до вимог Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 №926;

-зобов`язати Чернігівську міську раду та Виконавчий комітет Чернігівської міської ради вчинити дії спрямовані на доопрацювання та затвердження історико- архітектурного опорного плану історично населеного місця м. Чернігова відповідно до вимог Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 № 926.

Обґрунтовуючи вимоги, позивач вказує на порушення відповідачем у спірних правовідносинах чинного законодавства України на момент їх виникнення, що стало підставою для його звернення до суду.

Ухвалою судді Чернігівського окружного адміністративного суду Падій В.В. від 18.11.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи та встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позов або заяви про визнання позову.

Представником відповідачів в межах встановленого ухвалою суду строку подано до суду відзив на позов, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, зазначає, що доводи позивача є безпідставними, адміністративний позов задоволенню не підлягає, з підстав, викладених у відзиві на позов.

Дослідивши всі документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з таких підстав.

Судом встановлено, що рішенням Чернігівської міської ради від 17.08.2017 № 22/VII-8 затверджена Програма розроблення (оновлення) містобудівної документації м. Чернігова на 2017 - 2020 роки із змінами та доповненнями (№ 27/VII-8, № 28/VII-10, № 33/VII-8, № 36/VII-20, № 48/VII-10, № 52/VII-8), якою ще у 2019 році передбачалося завершити проект «Визначення історичних ареалів та розроблення історико-архітектурного опорного плану м. Чернігова».

04.10.2018 за результатами проведених відкритих торгів щодо закупівлі послуги «Визначення історичних ареалів та розроблення історико- архітектурного опорного плану м. Чернігова» був визначений переможець - Підприємство об`єднання громадян «Інститут культурної спадщини» Всеукраїнської Ради з охорони культурної спадщини України (далі - Інститут), з яким Управлінням архітектури та містобудування Чернігівської міської ради 19.10.2018 укладено договір №2 закупівлі послуг ДК 021:2015-71410000-5 Послуги у сфері містобудування (Визначення історичних ареалів та розроблення історико-архітектурного опорного плану м. Чернігова).

Опрацювання вказаної науково - проектної документації було завершено у серпні 2019 року та передано замовнику - Управлінню архітектури та містобудування Чернігівської міської ради відповідно до акту приймання - передачі наданих послуг від 30.08.2019.

Згідно протоколу засідання науково - методичної ради Інституту від 25.10.2019 №16 науково - проектна документація «Історико-архітектурний опорний план м. Чернігова з визначенням меж та режимів використання зон охорони пам`яток історичних ареалів» була розглянута на науково - методичній раді Інституту, схвалена для подальшого проходження процедури погодження і затвердження.

Проведена процедура громадського обговорення, в тому числі громадських слухань, проекту історико-архітектурного опорного плану м. Чернігова, а також 13.12.2019 він розглянутий та погоджений на засіданні Консультативної ради з питань охорони культурної спадщини при Департаменті культури і туризму, національностей та релігій Чернігівської обласної державної адміністрації. Документація була схвалена без зауважень та рекомендована для подальшого проходження процедури погодження та затвердження.

Судом встановлено, що будь-які рішення щодо затвердження історико-архітектурного опорного плану історично населеного місця м. Чернігова Чернігівською міською радою не приймались.

У листі Міністерства культури та інформаційної політики України від 05.08.2024 зазначено, що проект історико-архітектурного опорного плану м. Чернігова або науково-проектна документація з визначенням меж і режимів використання сторичних ареалів міста на розгляд центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, не подана. Міністерство зверталося до голови Чернігівської міської ради листом від 27.08.2020, у якому наголошувалося на необхідності виконання вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства та обов`язковості розроблення історико-архітектурного опорного плану, однак відповідь не отримано.

Відповідно до інформації виконавчого комітету Чернігівської міської ради (листи від 26.07.2024, 13.09.2024) розроблена науково - проектна документація потребує коригування у зв`язку з веденням активних бойових дій в регіоні, змінами в діючому законодавстві у сфері містобудування, зокрема щодо змісту, порядку розроблення, погодження та затвердження науково - проектної документації; внесенням змін у містобудівну документацію на місцевому рівні; перейменуванням багатьох скверів, вулиць, провулків; змінами в архітектурно-планувальній та будівельній сферах в місті, які реалізувались після розроблення, передання проєкта Історико-архітектурного опорного плану v Чернігова з визначенням меж і режимів використання зон охорони пам`яток та історичних ареалів.

Відсутність доопрацьованого (відкоригованого) історико-архітектурного спорного плану м. Чернігів та незатвердження його у встановленому законом порядку призводить до порушення містобудівного та пам`яткоохоронного законодавства.

З огляду на викладене, керівник Чернігівської окружної прокуратура, реалізуючи надані законом повноваження щодо захисту державних інтересів, звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Культурна спадщина охороняється законом (статті 54 Конституції України).

В силу вимог статті 5 Закону України від 16.11.1992 № 2780-XII «Про основи містобудування» при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України від 08.06.2000 №1805- III «Про охорону культурної спадщини» (далі - Закон №1805-III).

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №1805-III:

- об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

історичне населене місце - населене місце, яке зберегло повністю або частково історичний ареал і занесене до Списку історичних населених місць України;

історичний ареал населеного місця - частина населеного місця, що зберегла об`єкти культурної спадщини і пов`язані з ними розпланування та форму забудови, які походять з попередніх періодів розвитку, типові для певних культур або періодів розвитку;

- охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини;

Згідно із частиною 1 статті 3 Закону № 1805-III, державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать зокрема: виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Відповідний виконавчий орган сільської, селищної, міської ради населеного пункту, занесеного до Списку історичних населених місць України, утворюється місцевою радою за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини (частина 3 статті 3 Закону № 1805-III)

Частиною 6 статті 3 Закону № 1805-III передбачено, що рішення (розпорядження, дозволи, приписи, постанови) органів охорони культурної спадщини, прийняті в межах їхньої компетенції, є обов`язковими для виконання юридичними і фізичними особами.

Відповідно до частини 2 статті 5 Закону № 1805-III до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема: реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; ведення Державного реєстру нерухомих пам`яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об`єктів культурної спадщини; подання Кабінету Міністрів України пропозицій про занесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього щодо пам`яток національного значення; занесення об`єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього щодо пам`яток місцевого значення.

Відповідно до частини 2 статті 6 Закону № 1805-III до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить: 1) забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; 2) подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; 3) забезпечення юридичним і фізичним особам доступу до інформації, що міститься у витягах з Державного реєстру нерухомих пам`яток України, а також надання інформації щодо програм та проектів будь-яких змін у зонах охорони пам`яток та в історичних ареалах населених місць; 4) забезпечення дотримання режиму використання пам`яток місцевого значення, їх територій, зон охорони; 5) забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; 6) організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини; 7) надання висновків щодо відповідних програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках місцевого значення, історико-культурних заповідних територіях та в зонах їх охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм та проектів, реалізація яких може позначитися на стані об`єктів культурної спадщини; 8) організація відповідних охоронних заходів щодо пам`яток місцевого значення та їх територій у разі виникнення загрози їх пошкодження або руйнування внаслідок дії природних факторів чи проведення будь-яких робіт; 9) видання розпоряджень та приписів щодо охорони пам`яток місцевого значення, припинення робіт на цих пам`ятках, їх територіях та в зонах охорони, якщо ці роботи проводяться за відсутності затверджених або погоджених з відповідним органом охорони культурної спадщини програм та проектів, передбачених цим Законом дозволів або з відхиленням від них; 10) надання висновків щодо відчуження або передачі пам`яток місцевого значення їх власниками чи уповноваженими ними органами іншим особам у володіння, користування або управління; 11) укладення охоронних договорів на пам`ятки в межах повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня відповідно до закону; 12) забезпечення в установленому законодавством порядку виготовлення, встановлення та утримання охоронних дощок, охоронних знаків, інших інформаційних написів, позначок на пам`ятках або в межах їх територій; 13) підготовка пропозицій та проектів розпоряджень щодо проведення робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування об`єктів культурної спадщини, відповідного використання пам`яток та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади; 14) популяризація справи охорони культурної спадщини на відповідній території, організація науково-методичної, експозиційно-виставкової та видавничої діяльності у цій сфері; 15) виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини; 16) підготовка пропозицій до програм соціально-економічного розвитку відповідної території і проектів місцевого бюджету та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади; 18) інформування органів охорони культурної спадщини вищого рівня про пошкодження, руйнування, загрозу або можливу загрозу пошкодження, руйнування пам`яток, що знаходяться на їх території; 19) участь в організації підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації працівників у сфері охорони культурної спадщини; 20) організація досліджень об`єктів культурної спадщини, які потребують рятівних робіт; 21) застосування фінансових санкцій за порушення цього Закону; 22) здійснення інших повноважень відповідно до закону.

Відповідно до частини 4 статті 32 Закону № 1805-III, з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України. Список історичних населених місць України за поданням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, затверджується Кабінетом Міністрів України. У кожному історичному населеному місці визначається один або більше історичний ареал. Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

На охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини (частина 7 статті 32 Закону № 1805-III).

Частиною 4 статті 17 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI), для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини та зони їх охорони.

Частинами 5,6 статті 17 Закону № 3038-VI визначено, що склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації.

Відомості про зазначені в історико-архітектурному опорному плані: об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території вносяться до Державного земельного кадастру в порядку, встановленому відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр" як обмеження у використанні земель у сфері забудови.

Рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Статтею 161 Закону № 3038-VI зазначено, що історико-архітектурні опорні плани історичних ареалів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України (включаються до складу комплексного плану як невід`ємні складові генеральних планів відповідних населених пунктів).

Історико-архітектурний опорний план - науково-проектна документація, яка розробляється і затверджується у складі генерального плану населеного пункту, внесеного до Списку історичних населених місць України, згідно із Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", містить відомості про об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території (підпункт 12 пункту 2 Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 № 926).

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон № 280/97-ВР).

Відповідно до підпункту 6 пункту «а» частини 1 статті 31 Закону № 280/97-ВР, до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження, зокрема, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Окрім цього серед делегованих повноважень згідно підпункту 5 пункту «б» статті 31 Закону № 280/97-ВР визначені повноваження виконавчих органів сільських, селищних, міських рад щодо організація охорони, реставрації та використання пам`яток історії і культури, архітектури та містобудування, палацово-паркових, паркових і садибних комплексів, природних заповідників.

В силу вимог підпункту 7 пункту «а» частини 1 статті 32 Закону № 280/97-ВР серед власних (самоврядних) повноважень виконавчого органу сільських, селищних, міських рад також передбачені повноваження щодо створення умов для розвитку культури, сприяння відродженню осередків традиційної народної творчості, національно-культурних традицій населення, художніх промислів і ремесел.

До делегованих повноважень виконавчого органу сільських, селищних, міських рад віднесено забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання (підпункт 10 пункту «б» статті 32 Закону № 280/97-ВР ).

Відповідно до пунктів 1, 4, 5, 6 та 7 Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 318 від 13.03.2002 (далі - Порядок № 318), історичні ареали визначаються тільки в населених місцях, що занесені до Списку історичних населених місць України, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Відповідальними за визначення меж і режимів використання сторичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини. Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць. Історико-архітектурні опорні плани розробляються на основі комплексних досліджень усієї території історичного населеного місця та його найближчого оточення. Збереження традиційного характеру середовища історичних ареалів, охорона і раціональне використання розташованих в їх межах нерухомих об`єктів культурної спадщини, збереження її містоформуючої ролі є пріоритетним напрямом містобудівної діяльності в межах історичних ареалів.

Відповідно до пунктів 8, 9 Порядку № 318 Проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичних ареалів населених місць розробляється з урахуванням вимог затвердженого в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного

плану.

У разі незатвердження історико-архітектурного опорного плану населеного місця, що внесене до Списку історичних населених місць України, проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичного ареалу розробляється з урахуванням вимог історико-містобудівного обґрунтування, порядок розроблення якого

визначається наказом МКСК та Мінрегіону.

Таким чином з урахуванням внесених законодавчих змін з 01.01.2019 за умови відсутності історико-архітектурного опорного плану будь-яке нове будівництво, реконструкція та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) в історичних населених місцях, у тому числі у тих, в яких визначені історичні ареали, є неможливим.

Відсутність основного виду містобудівної документації на місцевому рівні, яка відповідала б вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної документації», зокрема історико-архітектурного плану не сприяє збереженню традиційного характеру середовища історичного населеного місця міста Чернігова.

Отже у складі генерального плану м. Чернігова мають визначатись відповідні режими регулювання забудови та розроблятись історико-архітектурний опорний план.

Законом України від 20.04.2004 № 1692-IV «Про затвердження Загальнодержавної Програми збереження та використання об`єктів культурної спадщини на 2004 - 2010 роки» передбачено забезпечення виконання науково-дослідних і проектних робіт із розроблення історико-архітектурних опорних планів та проектів зон охорони пам`яток, визначення меж і режимів використання територій історичних ареалів населених місць, проведення інвентаризації забудови для подальшого розроблення генеральних планів історичних населених місць. Встановлено термін виконання заходів із збереження та використання об`єктів культурної спадщини впродовж 2004-2010 років.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 03.07.2006 року № 909 «Про затвердження порядку визнання населеного місця історичним», Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, органи місцевого самоврядування повинні були забезпечити протягом 2006-2008 років розробку науково-проектної документації для визначення, використання і збереження історичного ареалу міст, селищ та сіл, занесених до Списку історичних населених місць.

Відповідно до пункту 54 Порядку № 926 рішення про розроблення (внесення змін) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін, погодження та подання історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної місцевої ради (пункт 55 Порядку № 926).

На підставі пункту 60 Порядку № 926 історико-архітектурні опорні плани та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними місцевими радами протягом трьох місяців з дня їх подання.

Таким чином з огляду на зміст зазначених норм, на Чернігівську міську раду та її виконавчий комітет покладається обов`язок із вчинення низки лій щодо замовлення розроблення історико-архітектурного опорного плану історично населеного місця м. Чернігова (коригування, доопрацювання), здійснення контролю за його виготовленням, погодження та подальшого його скерування на затвердження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Відповідно до листа Підприємства об`єднання громадян «Інститут культурної спадщини» Всеукраїнської Ради з охорони культурної спадщини України від 20.08.2024 офіційних звернень до Інституту щодо коригування останніми розробленого історико-архітектурного опорного плану м. Чернігова, не надходило.

Пунктом 47 Порядку № 926 передбачено, що розроблення містобудівної документації вважається завершеним і містобудівна документація на місцевому рівні вважається чинною не раніше моменту внесення відповідних даних до Містобудівного кадастру на державному рівні та Державного земельного кадастру.

Згідно листа виконавчого комітету Чернігівської міської ради від 13.09.2024 матеріали історико-архітектурного опорного плану м. Чернігова, розробленого Підприємством об`єднання громадян «Інститут культурної спадщини» Всеукраїнської Ради з охорони культурної спадщини України, до Містобудівного кадастру на державному рівні та Державного земельного кадастру не вносились.

Таким чином всупереч вищевказаних норм, зокрема вимог Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 1.09.2021 року № 926, Чернігівською міською радою та її виконавчим комітетом впродовж тривалого часу, а саме з 2019 року не вжито заходів, спрямованих на коригування, доопрацювання проекту історико- архітектурного опорного плану міста Чернігова, з урахуванням вимог чинного законодавства України та затвердження вказаної документації міською радою.

Проаналізувавши вищенаведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову повністю.

При цьому у відповідності до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки під час розгляду даної справи свідки судом не залучались та судові експертизи не призначались, суд вважає за необхідне зазначити, що судові витрати, понесені позивачем, з відповідача не стягуються.

Керуючись статтями 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Чернігівської міської ради та Виконавчого комітету Чернігівської міської ради яка полягає у невчинені дій, спрямованих на доопрацювання та затвердження історико-архітектурного опорного плану історично населеного місця м. Чернігова у відповідності до вимог Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 №926.

Зобов`язати Чернігівську міську раду та Виконавчий комітет Чернігівської міської ради вчинити дії спрямовані на доопрацювання та затвердження історико- архітектурного опорного плану історично населеного місця м. Чернігова відповідно до вимог Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 № 926.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями293,295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Керівник Чернігівської окружної прокуратури (вул. Шевченка, буд. 1, м. Чернігів, Чернігівський район, Чернігівська область, 14000, код ЄДРПОУ - 02910114) в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України (вул. Івана Франка, буд. 19, м. Київ, 01601, код ЄДРПОУ - 43220275).

Відповідач: Чернігівська міська рада (вул. Магістратська, буд. 7, м. Чернігів, Чернігівська область, 14000, код ЄДРПОУ - 34339125).

Відповідач: Виконавчий комітет Чернігівської міської ради (вул. Магістратська, буд. 7, м. Чернігів, Чернігівська область, 14000, код ЄДРПОУ - 04062015).

Суддя В.В. Падій