Справа № 400/4110/24
Суддя: Бітов А.І.
Дата ухвалення: 2025-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 січня 2025 р.м. ОдесаСправа № 400/4110/24

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Бітова А.І., суддів Лук`янчук О.В., Ступакової І.Г., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Миколаївської обласної прокуратури в інтересах Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2024 року позов ОСОБА_2 та ОСОБА_1 до Веснянської сільської ради задоволено частково

16 грудня 2024 року на зазначене рішення Миколаївської обласної прокуратури в інтересах Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області подано апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 24 грудня 2024 року Апеляційну скаргу Миколаївської обласної прокуратури в інтересах Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області залишено без руху.

На виконання вищезазначеної ухвали 08 січня 2025 року на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла заява Миколаївської обласної прокуратури в інтересах Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заяви про поновлення строку апелянтом зазначено, що апеляційну скаргу подано прокурором, який не брав участі у розгляді справи у суді першої інстанції, відповідно копію рішення суду не отримував. Веснянська сільська рада про наявність такого спору у суді та прийняття негативного для держави рішення органи прокуратури не повідомляла. Оскаржуване рішення виявлено Миколаївської обласною прокуратурою при опрацюванні судових рішень, розміщених в Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Крім того, Миколаївська обласна прокуратура зазначає, що оскільки органом, який уповноважений у даному випадку захистити інтереси держави (територіальної громади), є відповідач у справі Веснянська сільська рада, прокурором на адресу вказаного органу скеровано запит для з`ясування його позиції щодо намірів оскаржувати рішення суду та, відповідно, наявності підстав для вжиття заходів реагування прокурором.

В свою чергу субсидіарна роль прокурора у захисті інтересів держави в спірних правовідносинах обумовлює необхідність більш тривалого, ніж для учасника справи Веснянської сільської ради, строку на апеляційне оскарження рішення суду, потрібного не тільки для встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави, а й для з`ясування всіх обставин у правовідносинах, учасником яких прокурор не був. Так, на запит прокурора Веснянською сільською радою надано відповідь від 07 листопада 2024 року (отримана Миколаївської обласної прокуратури 14 листопада 2024 року), в якій повідомлено, що рада не має можливості оскаржити рішення Миколаївського окружного адміністративного суду у справі №400/2769/22. Після з`ясування позиції сільської ради прокуратурою 19 листопада 2024 року скеровано до суду запит про надання матеріалів справи для ознайомлення. За результатами ознайомлення встановлено, що матеріали справи не містять жодних доказів на обґрунтування позиції позивачів щодо незаконності оскаржуваного рішення сільської ради.

Таким чином, остаточне рішення про наявність підстав для вжиття заходів реагування шляхом подання апеляційної скарги на судове рішення, яке порушує інтереси держави (територіальної громади), прокурором прийнято тільки після з`ясування позиції Веснянської сільської ради щодо неоскарження рішення суду та ознайомлення із матеріалами судової справи (26 листопада 2024 року).

Дослідивши вищезазначену заяву, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно ч.1 ст. 293 КАС України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Частиною 1 ст. 295 КАС України визначено, що апеляційні скарги на рішення суду подаються протягом 30 днів з дня їх проголошення.

Згідно ч.2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, колегія суддів зазначає, що встановлення строків звернення до суду законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.

Колегія суддів звертає увагу на висновки Великої Палати Верховного Суду у питанні поновлення строків (постанова від 28 липня 2022 року у справі №9901/611/19), за якими поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 жовтня 2020 року у справі №9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Колегія суддів зазначає, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Також колегія суддів зазначає, що при застосуванні процесуальних норм необхідно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права, викладений в постановах Верховного Суду від 21 травня 2021 року у справі №1.380.2019.006107, від 22 липня 2021 року у справі №340/141/21, від 16 вересня 2021 року у справі №240/10995/20 та від 12 вересня 2022 року у справі №120/16601/21-а.

Положення ст. 129 Конституції України та п.7 ч.3 ст. 2 КАС України вказують, що однією з засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду.

Із врахуванням вищевикладених обставин, колегія суддів вважає необхідним визнати поважними причини пропуску строку не апеляційне оскарження та поновити такий строк, оскільки з матеріалів справи не вбачається направлення та отримання копії оскаржуваного рішення Миколаївською обласною прокуратурою у зв`язку з чим, апелянт був позбавлений можливості звернутися з апеляційною скаргою в межах процесуального строку.

Також, колегія суддів враховує посилання апелянта на те, що 19 листопада 2024 року ним було ознайомлено з матеріалами справи, направленість дій апелянта на оскарження рішення

Враховуючи вищевикладене, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2024 року підлягає задоволенню, оскільки вказані причини його пропуску підтверджуються матеріалами справи та можуть бути визнані поважними, а інакший підхід був би виявом надмірного формалізму та міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду.

Апеляційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам ст. 296 КАС України та подана з дотриманням строків передбачених ст. 295 КАС України.

З огляду на зазначене, перешкоди для прийняття апеляційної скарги та відкриття апеляційного провадження П`ятим апеляційним адміністративним судом відсутні.

Згідно ч.ч.1, 3 ст. 304 КАС України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 296 300, 301, 321, 325, 328 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Поновити Миколаївській обласній прокуратурі в інтересах Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області строк на апеляційне оскарження.

Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Миколаївської обласної прокуратури в інтересах Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2024 року.

Запропонувати особам, які беруть участь у справі, подати до П`ятого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали суду.

Надіслати особам, які беруть участь у справі, копії ухвали про відкриття апеляційного провадження та копії апеляційної скарги.

В порядку ч.3 ст. 300 КАС України витребувати адміністративну справу №400/4110/24 з Миколаївського окружного адміністративного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.І. Бітов
Судді І.Г. Ступакова О.В. Лук`янчук