Справа № 520/25509/24
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2025-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2025 року Справа № 520/25509/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Садової М.І.,

за участю секретаря судових засідань Акулової А. М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Кондратенка В. А.,

представника позивача Лугового В. Б.,

представник відповідача Тищенко В. В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в місті Харкові в приміщенні суду в залі суду у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,-

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, у якому просить: - визнати протиправними та скасувати наказ головного управління Національної поліції в Харківській області № 813 від 20 серпня 2024 року «Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейського ГУНП в Харківській області» та наказ головного управління Національної поліції в Харківській області № 394 о/с від 27 серпня 2024 року «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ; - поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору адміністративної практики Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що проходив службу в поліції. Наказом ГУНП № 813 від 20.08.2024 до інспектора сектору адміністративної практики Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Це рішення підтверджене наказом ГУНП № 394 о/с від 27.08.2024. За підсумками службового розслідування, проведеного відповідно до наказу ГУНП № 1742 від 06.08.2024, дисциплінарний проступок старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 підтверджено. Згідно з висновком службового розслідування від 16.08.2024, ОСОБА_1 порушив вимоги законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут НП України». Розслідування встановило, що 01.08.2024 о 09:00 ОСОБА_1 не приступив до служби, о 10:45 запізнився до адміністративної будівлі, де виявили ознаки алкогольного сп`яніння. Подальше розслідування встановило факт порушення службової дисципліни. Вказані обставини підтверджуються поясненнями ОСОБА_1 та інших свідків. 01 серпня 2024 року ОСОБА_1 не приступив до служби, що свідчить про відсутність складу дисциплінарного проступку за заборону перебування у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби. Дисциплінарною комісією не було розглянуто питання фактичного несення служби та відсутності складу дисциплінарного проступку. Крім того, не були враховані пом`якшуючі обставини, зокрема визнання провини ОСОБА_1 . Наказ № 813 від 20 серпня 2024 року видано з порушенням Порядку проведення службових розслідувань, а також без врахування обставин, за яких був вчинений проступок, ступеня вини, та відсутності складу дисциплінарного проступку. Це призвело до незаконного звільнення зі служби в поліції. Просить скасувати Накази № 813 від 20 серпня 2024 року та № 394 о/с від 27 серпня 2024 року, поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору адміністративної практики Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області.

Відповідачем подано до суду відзив, який містить заперечення на позов. Наводить аргументи про те, що 01.08.2024 ОСОБА_1 прибув на службу із запізненням та з ознаками алкогольного сп`яніння. Огляд показав 0,83 проміле, що було підтверджено додатковим тестуванням у наркологічному диспансері (0,58 проміле). Після цього позивача було відсторонено від виконання службових обов`язків. Керівники та колеги підтвердили запізнення та ознаки сп`яніння. Дисциплінарне розслідування встановило порушення службової дисципліни, що підтверджується матеріалами службового розслоідування. Згідно з законодавством України, поліцейському заборонено перебувати на службі у стані алкогольного сп`яніння. Поліцейські зобов`язані дотримуватися етичних, правових та дисциплінарних норм поведінки, як у службі, так і в повсякденному житті. 01.08.2024 ОСОБА_1 не прибув на службу о 09:00 без поважних причин, не повідомивши керівництво, і не виконував свої функціональні обов`язки до 10:45. Його дії підривають довіру до поліції. Комісія дійшла висновку, що причиною порушень є недисциплінованість та низький рівень правової свідомості. За результатами службового розслідування до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Просить у позові відмовити.

Представником позивача було подано відповідь на відзив. Наводить пояснення про те, що матеріали службового розслідування 01 серпня 2024 року містять відомості про те, що 01.08.2024 о 09:00 ОСОБА_1 не приступив до несення служби; о 10:45 прибув із запізненням; після прибуття разом із ОСОБА_2 зайшов до кабінету начальника сектору превенції; з 10:45 до 11:00 перебував у кабінеті, з`ясовуючи причину запізнення. Комісія не розглянула питання фактичного несення служби та відсутності складу дисциплінарного проступку, а висновок ґрунтується лише на факті прибуття. ОСОБА_1 визнав свою провину щодо відсутності на службі. Дії відповідача щодо службового розслідування не переслідували законну мету захисту прав позивача, а мали на меті його звільнення. Крім того, ОСОБА_1 та його сім`я є внутрішньо переміщеними особами. ОСОБА_1 є учасником бойових дій, захищав територію України від агресії рф. Він має намір продовжувати службу в поліції, забезпечуючи суверенітет України. просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 17.09.2024 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У судовому засіданні сторона позивача позов підтримала та просить такий задовольнити з підстав викладених у заявах по суті .

У судовому засіданні представник відповідача заперечив проти позову та просить у такому відмовити з підстав викладених у відзиві на позов.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного з огляду на таке.

Суд установив, з 15.08.2018 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , згідно з ч. 2 ст. 56 Закону України від 02.07.2015 № 580 - VIII Про Національну поліцію від 02.07.2015 зі змінами та доповненнями (далі за текстом - Закон) виконує основні обов`язки поліцейського. Призначений на посаду інспектора сектору адміністративної практики Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області.

Відповідно до ч.2 ст.18 Закону, поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби виконує основні обов`язки поліцейського та, відповідно до ч. 1 ст.12 Закону, поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань, що вказує на те, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 цілодобово має виконувати основні обов`язки поліцейського.

Під час складання Присяги на вірність Українському народові ОСОБА_1 присягав вірно йому служити, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

01.08.2024 до керівництва ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області від 01.08.2024 № 1466/119-15-2024 щодо перебування на службі у стані алкогольного сп`яніння інспектора сектору адміністративної практики відділу превенції Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області (далі ХРУП № 3) старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

У вказаній доповідній записці зазначено, що 01.08.2024 о 11:00 від начальника ХРУП № 3 полковника поліції ОСОБА_3 до УГІ ГУНП в Харківській області надійшла інформація про те, що інспектор сектору адміністративної практики відділу превенції ХРУП № 3 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , прибув на службу у робочий час до адміністративної будівлі відділу поліції № 2 (далі ВП № 2) ХРУП № 3, яка розташована за адресою: вул. Зброярська, буд. 5, м. Харків, з ознаками алкогольного сп`яніння. Наказом т.в.о. начальника ГУНП в Харківській області від 06.08.2024 № 1742 було призначено проведення службового розслідування за вказаним фактом.

У ході проведеного службового розслідування встановлено що відповідно до доручення ХРУП № 3 від 15.07.2024 № 95, на старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків по лінії адміністративної практики у ВП № 2 ХРУП № 3 та визначено йому робоче місце у зазначеному підрозділі.

01.08.2024 о 10:45 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 прибув із запізненням до ВП № 2 ХРУП № 3 для несення служби та виконання службових завдань відповідно до своїх функціональних обов`язків. На робочому місці начальник сектору превенції ВП № 2 ХРУП № 3 майор поліції ОСОБА_4 та старший інспектор з кадрового забезпечення цього ж підрозділу старший лейтенант поліції ОСОБА_2 під час спілкування та з`ясування обставин запізнення на службу у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння.

Про вказану подію майор поліції ОСОБА_4 поінформував начальника ВП № 2 ХРУП № 3 полковника поліції ОСОБА_5 , який доповів начальникові ХРУП № 3 полковнику поліції ОСОБА_3 .

На виконання наказу ГУНП в Харківській області від 29.12.2023 № 2388, з метою зміцнення службової дисципліни, попередження надзвичайних подій серед особового складу ГУНП в Харківській області, дотримання принципів діяльності органів та підрозділів Національної поліції України мобільною групою поліцейських УГІ ГУНП в Харківській області у складі підполковника поліції Заліського Д.О., капітана поліції ОСОБА_6 та поліцейського Харківського управління ДВБ НП України підполковника поліції Садовничого Д.І. здійснено виїзд на місце події, де старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820» та в КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер» за адресою: вул. Ахієзерів, буд. 18-А, м. Харків, на що останній надав свою згоду.

Цього ж дня о 12:15 за адресою: вул. Зброярська, буд. 5, м. Харків, проведено огляд на стан сп`яніння старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 за допомогою сертифікованого газоаналізатора «DRAGER ALKOTEST 6820» (сертифікат перевірки від 05.10.2017 № UA.TR.001 101-17 Rev.0, свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № П51QM149208323).

Відповідно до роздруківки результату тестування на алкоголь газоаналізатору «DRAGER ALKOTEST 6820», прилад № ARLJ 0178, принтер № ARLG 0174, тест № 208, останнє калібрування 02.10.2023, дата та час проведення тестування 01.08.2024 о 12:16, старшим інспектором ВП УГІ ГУНП в Харківській області капітаном поліції Смирновим Р.А. проведено тестування ОСОБА_1 , результат тесту 0,83%.

01.08.2024 в КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер» за адресою: вул. Ахієзерів, буд. 18-А, м. Харків у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 було відібрано біоматеріал (кров). Згідно з випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого КНП ХОР «Обласний наркологічний диспансер» від 01.08.2024 № 706 встановлено, що ОСОБА_1 перебував у стані алкогольного сп`яніння, (у відібраних біологічних зразках останнього виявлено етанол 063 г/л %). Вказана подія зафіксована на службовий портативний відеореєстратор № /77 поліцейських УГІ ГУНП в Харківській області, який досліджено у судовому засіданні.

Із матеріалів службового розслідування, які містяться у матеріалах адміністративної справи установлено наступне: - відповідно до доручення ХРУП № 3 від 15.07.2024 № 95 «Про закріплення території обслуговування Холодногірського району міста Харкова за поліцейськими САП ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області», встановлено, що за інспектором сектору адміністративної практики відділу превенції ХРУП № 3 старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 закріплено територію з обслуговування Холодногірського району м. Харкова та визначено робочим місцем ВП № 2 ХРУП № 3; - відповідно до книги нарядів ВП № 2 ХРУП № 3 (інв. № 2379 від 16.07.2024) та журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводження зі зброєю (інв. № 2153 від 01.01.2024), а також згідно затвердженого керівництвом підрозділу графіку несення служби за липень - серпень місяць старший лейтенант поліції ОСОБА_1 31.07.2024 та 01.08.2024 на чергуванні або на службі у будь-якому з нарядів не перебував; - відповідно до відомостей (15.01.2024, 29.03.2024 та 18.04.2024) про ознайомлення особового складу САП ХРУП № 3 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був ознайомлений про необхідність суворого дотримання вимог наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620 «Про заходи зміцнення службової дисципліни, наказу Національної поліції України від 17.09.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», а також вимог Дисциплінарного статуту, про що власноруч поставив свій підпис; - відповідно до протоколів нарад від 16.01.2024 № 4 та від 15.07.2024 № 34, керівництвом ХРУП № 3, на нарадах за участі особового складу неодноразово розглядалися питання про стан дисципліни та законності, дотримання підпорядкованим особовим складом транспортної дисципліни, неприпустимості перебування на службі у стані сп`яніння, а також уживання алкогольних напоїв під час несення служби, на робочому місці, випадків неналежної поведінки поліцейських на службі та поза службою.

Згідно з вимог п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки; виявляти повагу до гідності кожної людини; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики.

Відповідно до вимог розділу ІІ посадових інструкцій, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зобов`язаний запобігати вчиненню правопорушень (п. 1); безумовно виконувати накази керівників (п. 2); поводитися стримано, ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції та утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України (п. 4); сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення (п. 9); контролювати свою службову поведінку (п. 14); дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики (п. 15).

Згідно з пункту 2 наказу ГУНП в Харківські області від 07.03.2024 № 620 «Про заходи зміцнення службової дисципліни та затвердження Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області», поліцейські ГУНП зобов`язані дотримуватися вимог, викладених у додатку 1 до цього наказу Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області. Відповідно до вимог підпункту 2.2 розділу ІІІ Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області (далі Положення), затвердженого наказом ГУНП в Харківські області від 07.03.2024 № 620, початок робочого дня о 09:00, згідно вимог пункту 1 розділу ІV цього ж положення, поліцейський повідомляє свого безпосереднього керівника про свою відсутність на службі в письмовій формі (час, з якого буде відсутній; підстави відсутності) засобами електронного чи поштового зв`язку.

Суд установив, позивача 01.08.2024 з 09:00 до 10:45 був відсутній на службі без поважних причин. Про свою відсутність на робочому місці керівництво не повідомив.

За результатами службового розслідування встановлено, що 01.08.2024 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 всупереч вимог підпункту 2.2 розділу ІІІ (далі Положення), затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620, вимоги якого було йому доведено під підпис, на службу (робоче місце визначене дорученням Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області від 15.07.2024 № 95) о 9:00 не прибув, був безпідставно відсутній на службі без поважних причин до 10:45 01.08.2024, у зв`язку з чим, свої функціональні обов`язки не виконував, участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, через військову агресію російської федерації проти України, не брав. Про свою відсутність на службі безпосереднього керівника або керівництво тимчасового підпорядкування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 жодним чином не повідомив, тим самим своєю бездіяльністю порушив вимоги пункту 1 розділу ІV цього ж Положення, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620. Зазначений факт підтверджується поясненнями майорів поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , капітана поліції ОСОБА_8 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 .

З огляду на викладене вище суд прийшов переконання про те, що факт запізнення позивача на службу установлено належними, допустимими доказами, яким суд надав оцінку як окремому кожному так і в сукупності та такі між собою узгоджуються; будь-яких поважних причин, які б підтверджували необхідність прибуття на роботу із запізнення суд не установив та сторонами не наведено.

Законом України «Про Національну поліцію» визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України Про Національну поліцію, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з статтею 18 Закону України Про Національну поліцію поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст. ст. 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Принципи етики для працівників МВС визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, відповідно до яких, зокрема, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законові України, інших нормативно- правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку. Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Частиною 1 статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з статтею 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно з статтею 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (надалі - Порядок № 893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень п. 1, 4,7 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку № 893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 13 розділу V Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку № 893).

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з статтею 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Статтею 22 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Підстави звільнення зі служби в поліції визначені частиною першою статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» відповідно до якої поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6).

Позивач обґрунтовує протиправність оспорюваних наказів тим, що 01 серпня 2024 року він до несення служби не приступив, функціональні обов`язки не виконував; вказані факти свідчать про відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні ОСОБА_1 , з приводу якого було призначено службове розслідування в частині заборони поліцейському перебувати у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби, відносно чого суд прийшов насутпного.

Відповідно до ч. 1 ст 12 Закону України «Про Національну поліцію» поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

Згідно ч. 1 ч. 2 ст. 91 Закону України «Про Національну поліцію» особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: службу у святкові та вихідні дні; службу позмінно; службу з нерівномірним графіком; службу в нічний час. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських (затверджені наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 (далі Правила № 1179) закріплено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з пункту 3 розділу IV Правил № 1179 за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Згідно абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Чинним законодавством не визначено характеру та обсягу доказів, якими може підтверджуватися факт перебування особи на службі (на роботі) в стані алкогольного сп`яніння, а тому під час підтвердження або спростування таких обставин необхідно застосовувати загальні положення Кодексу адміністративного судочинства України, що регулюють порядок надання доказів і розкривають поняття їхньої належності, достатності, допустимості.

Нетверезий стан працівника або особи, яка проходить публічну службу, може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Аналогічний висновок був висловлений у постановах Верховного Суду від 04 жовтня 2018 року в справі №806/2272/16, від 07 листопада 2019 року в справі №826/1610/18.

У судовому засіданні позивач пояснив суду, що прибув на службу із запізненням з метою виконання покладених на нього функціональних обов`язків. Дані обставини також підтверджено дослідженими у судовому засіданні письмовими та електронними доказами.

Отже позивач, прибувши на службу у відповідному стані вже поведінкою створив негативний образ поліцейського перед громадянами України, підірвав авторитет та імідж Національної поліції України та в умовах воєнного стану може викликати недовіру населення до Національної поліції України.

У контексті викладеного суд зазначає, що позивачем за наведених обставин вчинені дії, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, підривають довіру до нього, як до носія влади, що безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського.

Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в службовий та позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 року у справі №804/8515/17.

З огляду на викладене суд критично оцінює доводи сторони позивача про те, що оскільки позивач не приступив до виконання функціональних обов`язків, а відтак не вчинив дисциплінарного поступку, спростовуються встановленими судом даними, адже у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача, на переконання суду, було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції.

Щодо посилання позивача на те, що до нього було застосовано крайній захід дисциплінарної відповідальності - звільнення, то суд погоджується з доводами відповідача, що це є дискреційним правом керівника та не потребує наявності перед його застосуванням менш суворого дисциплінарного стягнення в ієрархічному порядку.

Відповідно до статті 29 Дисциплінарного проступку у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі N 819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі N 480/4079/18 та інших.

Враховуючи правову позицію Верховного Суду, викладену у постановах від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20, згідно якої обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Висновок про те, що визначення виду дисциплінарного стягнення, яке необхідно накласти на поліцейського, є переважним (дискреційним) правом безпосередньо керівника органу поліції, підтримано також Верховним Судом у постанові від 25.02.2021 р по справі №160/9275/18.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного стягнення, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таким чином, начальникові ГУНП у Харківській області одноособово надано право приймати рішення відповідно до поліцейських про застосовування виду дисциплінарного стягнення виходячи із тяжкості вчинення проступку.

Аналогічна позиція про застосування норм права у схожих правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 12.10.2018 року у справі № 807/754/17, яка враховується судом при вирішенні даної справи відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України.

Щодо аргументів позивача про те, що у висновку службового розслідування відсутні пом`якшуючої обставини визнання вини позивачем, суд прийшов наступного.

За правилами п.4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з частинами четвертою - шостою статті 19 Дисциплінарного статуту НПУ, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту).

Пунктом 1 розділу VIІ Порядку №893 визначено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Верховний Суд наголошує, що норми Дисциплінарного статуту НПУ та Порядок № 893 зобов`язують дисциплінарну комісію та керівника враховувати вищевказані відомості щодо поліцейського, відносно якого проводиться службове розслідування, адже рішення про визначення поліцейському виду дисциплінарного стягнення повинно бути індивідуалізованим і ґрунтуватися на фактичних даних і матеріалах, зібраними під час розслідування, саме про конкретного поліцейського.

Позивач наводить аргументи про те, що на стадії службового розслідування було надано письмові пояснення у яких останній «…визнав свою провину та в подальшому зобов`язуюсь аналогічних порушень проходження служби не вчиняти» /том 1 а.с. 20-21/, не свідчать про усвідомлене визнання позивачем своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку, а, на перекладання суду, було спрямоване не уникнення відповідальності за вчинене дисциплінарне правопорушення.

Зважаючи, що службовим розслідуванням підтверджено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог п. 1, 6, 8, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, чим підірвано авторитет Національної поліції України та порушено службову дисципліну, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських, дискредитовано звання рядового органів Національної поліції, враховуючи введення воєнного стану в Україні, що додатково покладає на співробітників поліції виконання завдань, пов`язаних із захистом територіальної цілісності України, що є несумісними із подальшим проходженням служби в органах поліції, обставин, що пом`якшують відповідальність, не встановлено ані в ході службового розслідування, ані на стадії розгляду справи по суті та дані про особу позивача, а відтак суд прийшов висновку, що відповідачем правомірна застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оспорювані накази є правомірними, а отже позовні вимоги про їх скасування є такими, що не підлягають задоволенню.

Оскільки інша позовна вимога стосуються поновлення на роботі позивача, є похідною від первинної позовної вимоги у якій відмовлено, а відтак у задоволенні похідної вимоги необхідно відмовити.

Суд також зазначає, що інші доводи сторін, наведені у заявах по суті справи та у судовому засіданні, вищезазначених висновків суду не спростовують.

Відповідно до частин першої-другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем доведено суду правомірності застосування до позивача виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції, а тому у задоволенні цього позову необхідно відмовити у повному обсязі.

У відповідності до ст. 139 КАС України судові витрати понесені позивачем покласти на останнього.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в :

адміністративний позов ОСОБА_1 до головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді - залишити без задоволення.

Судові витрати понесені ОСОБА_1 - покласти на позивача.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

відповідач головне управління Національної поліції в Харківській області, місцезнаходження місто Харків, вулиця Жон Мироносиць, будинок № 13, .

Повне судове рішення складено та підписано суддею 14.01.2025.

Суддя М. І. Садова