Справа № 400/12460/24
Суддя: Величко А.В.
Дата ухвалення: 2025-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

14 січня 2025 р. № 400/12460/24
м. Миколаїв

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Величко А.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до начальника управління охорони здоров`я міста Миколаєва Миколаївської області Шамрай Ірини Валентинівни про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до начальника управління охорони здоров`я міста Миколаєва Миколаївської області Шамрай Ірини Валентинівни про зобов`язання начальника охорони здоров`я міста Миколаєва для обов`язкового проведення експертизи Миколаївським науково-методичним центром стандартизації, метроології, директором якої є Ірина Михайлівна.

Ухвалою від 03.01.2025 року, судом на підставі положень ч.1 ст.169 КАС України позовну заяву залишено без руху, та позивачу наданий десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду:

- доказів сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

- належним чином оформленої позовної заяви (та її копії для учасників справи) з уточненням змісту позовних вимог, із зазначенням в її прохальній частині способу захисту свого права у відповідності до вимог статті 5 КАС України; із обґрунтуваннями щодо порушення прав, свобод, інтересів позивача у справі діями/бездіяльністю начальника управління охорони здоров`я міста Миколаєва Миколаївської області Шамрай Іриною Валентинівною; із зазначенням свого реєстраційного номеру облікової картки платника податків та ідентифікаційного коду відповідача.

09.01.2025 року через канцелярію суду від позивача до суду надійшла заява щодо усунення недоліків позовної заяви разом із уточненою позовною заявою, згідно якого просив суд:

- невідкладно провести аудит і верифікацію на предмет валідності двох канадських агрегатів фірми "Dispmed" LTD відносно мандатної частини і обов`язкового літерального перекладу всіх безпекових і небезпекових форм для уникнення вибуху;

- у разі невиконання усіх вимог стосовно паспортизації цих двох агрегатів накласти арешт на їх використання;

- зобов`язати керівництво охорони здоров`я міста Героя України звернутися безпосередньо до Миколаївського центру стандартизації, метроології, директором якої є Ірина Михайлівна.

Вивчивши вказану позовну заяву, суд встановив, що позивачем в позовній заяві не надано обґрунтувань щодо порушення прав, свобод, інтересів позивача у справі діями/бездіяльністю начальника управління охорони здоров`я міста Миколаєва Миколаївської області Шамрай Іриною Валентинівною. Окрім того, вищевказані позовні вимоги так і залишилися сформовані позивачем нечітко, незрозуміло та не коректно в розумінні ст. 5 КАС України.

Тобто, позивачем не надано відповідних уточнень на виконання ухвали від 03.01.2025 року.

У свою чергу позивачем доповнено прохальну частину позову новими вимогами, які також сформовані ОСОБА_1 нечітко, незрозуміло та не коректно в розумінні ст. 5 КАС України.

Суд зауважує, що позивачу було запропоновано надати до суду відповідні уточнення.

Окрім того, ухвалою суду від 03.01.2025 року роз`яснено позивачу про необхідність надання до суду уточненої позовної заяви з обґрунтуваннями щодо порушення прав, свобод, інтересів позивача у справі - ОСОБА_1 оскаржуваними діями/бездіяльністю начальника управління охорони здоров`я міста Миколаєва Миколаївської області Шамрай Іриною Валентинівною.

Суд повторно зауважує, що відповідно до ч. 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суддя зазначає, що згідно з ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається, в тому числі, зміст позовних вимог.

Так, зокрема, відповідно до частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Пунктом 9 ч. 1 ст.160 передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень в позовній заяві зазначаються обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суддя зазначає, що п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України вказує на невичерпний перелік інформації, яка може бути висвітлена в адміністративному позові задля правильного вирішення спору.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Слід зазначити, що вищевказані позовні вимоги сформовані позивачем нечітко, незрозуміло та не коректно в розумінні ст. 5 КАС України.

Окрім того, ухвалою від 03.01.2025 року роз`яснено позивачу, що для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду докази сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

Однак, позивач не надав суду доказів сплати судового збору, натомість надав клопотання, в якому він просить звільнити його від сплати судового збору.

Вирішуючи клопотання позивача, суд виходить з наступного.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Так, ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) позивачами є:

- військовослужбовці;

- батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

- одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

- члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

- особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір").

З аналізу статті 8 Закону України "Про судовий збір" чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5 цього Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених статтею 8, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у пунктах 1 та 2 частини першої статті 8, можуть застосовуватися лише до фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до фізичних осіб, що мають певний соціальний статус, підтверджений державою, - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у пункті 3 частини першої статті 8, то законодавець, застосувавши слово «або», не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, тобто особистих майнових та особистих немайнових прав фізичних осіб.

Встановлений статтею 8 Закону України "Про судовий збір" перелік умов, за яких особа може бути звільнена від сплати судового збору, також є вичерпним.

Крім того, відстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення сплати судового збору, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або ускладнення у здійсненні оплати судового збору, виходячи з вимог статей 72-77 КАС України покладаються на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір.

Визначення майнового стану сторони є оціночним поняттям та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану.

В підтвердження неспроможності сплати судового збору позивач надав довідку КНП "МОЦЕМД та МК" МОР.

Вказана довідка не є доказом, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, оскільки вона лише містить інформацію про виклик ОСОБА_1 бригади швидкої (екстреної) медичної допомоги 18.06.2024, 23.06.2024, 11.07.2024, 15.08.2024, 22.08.2024, 02.09.2024, 11.09.2024, 20.09.2024, 27.09.2024, 03.10.2024.

Будь яких інших доказів звільнення його від сплати судового збору позивачем не надано.

Враховуючи викладене, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача.

Таким чином позивачем вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху не виконані, заяви про продовження процесуального строку до суду не надано.

Згідно з ч.5 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Згідно з ч.6 ст.120 КАС України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, враховуючи те, що вимоги ухвали суду від 03.01.2025 року залишились не виконаними, недоліки позовної заяви у встановлений строк не усунуті, вважаю, що наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Керуючись ст.ст.9, 120, 133, 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до начальника управління охорони здоров`я міста Миколаєва Миколаївської області Шамрай Ірини Валентинівни про зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачу.

2. Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки визначені статтею 295, 297 КАС України.

3. Ухвала може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя А.В. Величко