Справа № 520/22264/24
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2025-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 січня 2025 року

м. Київ

справа №520/22264/24

адміністративне провадження №К/990/46975/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Єресько Л.О.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування наказів, поновлення на посаді,

УСТАНОВИВ:

У серпні 2024 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - відповідач, ГУНП в Харківській області) в якому просив:

- скасувати наказ ГУНП в Харківській області № 217 о/с від 22.05.2024 згідно з пунктом 2 (на рівнозначну посаду, для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби) частини першої, восьмої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Куп`янського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області;

- скасувати наказ від 11.07.2024 № 651 про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ППОП ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 ;

- скасувати наказ ГУНП в Харківській області 22.07.2024 № 323 про звільнення ОСОБА_1 за пунктом 6 частини першої статті 77 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області середній заробіток за час вимушеного прогулу;

- допустити негайне виконання рішення в частині поновлення на роботі та виплати заробітної плати.

Ухвалою від 14.08.2024 Харківського окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху з підстав пропущення строку звернення до суду з приводу оскарження наказу № 217 о/с від 22.05.2024 та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту її отримання.

Представник позивача Мамницька А.В. подала заяву від 28.08.2024 про поновлення строку звернення до суду, де серед іншого вказано, що позивач не отримував наказ № 217 о/с від 22.05.2024, а лише повідомлення про переведення, звернутися вчасно до суду перешкоджали стан здоров`я та лікування, що підтверджується: довідками з лікарні (23.05.2024- 25.05.2024); та листами непрацездатності (27.05.2024- 31.05.2024; 01.06.2024- 05.06.2024; 05.06.2024-08.06.2024; 08.06.2024- 11.06.2024; 12.06.2024- 13.06.2024; 14.06.2024- 13.07.2024; 23.07.2024, продовжений 01.08.2024).

Ухвалою від 02.09.2024 Харківського окружного адміністративного суду позовну заяву ОСОБА_1 повернуто в частині позовних вимог про скасування наказу ГУНП в Харківській області від 22.05.2024 № 217 о/с згідно з пунктом 2 (на рівнозначну посаду, для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби) частини першої, восьмої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію».

ОСОБА_1 не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу Другого апеляційного адміністративного суду.

Постановою від 08.11.2024 Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2024 залишено без змін.

ОСОБА_1 , не погоджуючись із зазначеними судовими рішеннями, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою.

У зв`язку з перебуванням у відпустці судді Єресько Л.О. (наказ від 17.12.2024 № 992/0/52-24), питання щодо відкриття касаційного провадження вирішується суддею в перший робочий день по виходу з відпустки.

За правилами частини першої статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості касаційної скарги, Верховний Суд виходить із такого.

На виконання вимог ухвали суду першої інстанції позивачем зазначено, що він не міг звернутися до суду через стан свого здоров`я та знаходження на лікуванні, що підтверджується довідками з лікарні (23.05.2024- 25.05.2024); та листами непрацездатності (27.05.2024- 31.05.2024; 01.06.2024- 05.06.2024; 05.06.2024- 08.06.2024; 08.06.2024- 11.06.2024; 12.06.2024- 13.06.2024; 14.06.2024- 13.07.2024; 23.07.2024, продовжений 01.08.2024).

Дослідивши зміст поданих позивачем документів судом встановлено, що долучені до позовної заяви документи медичного характеру не містять доказів непрацездатності.

Верховний Суд у постанові від 12.02.2020 у справі № 560/3070/19 зазначив, що амбулаторне лікування розуміє під собою лікувально-профілактичні дії, які надаються особі (основні види медичної допомоги), як в самій амбулаторії (без залишення в лікарні на стаціонар), так і вдома.

Хвороба, перебування на амбулаторному лікуванні не є перешкодою для звернення до суду з позовом та не є об`єктивно непереборними обставинами, оскільки залежать виключно від волевиявлення самого позивача та належного використання ним своїх прав, визначених нормами закону.

Частиною другою статті 44 КАС передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, для чого повинні вчиняти всі можливі та залежні від них дії, використовувати всі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Згідно з частиною другою статті 328 КАС України у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміну заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені у пунктах 3, 4 (повернення заяви позивачеві (заявникові), 12, 13, 17, 20 частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Предметом оскарження є ухвала суду першої інстанції про повернення позову, після її перегляду в апеляційному порядку.

У касаційній скарзі скаржник зазначає, що підставами касаційного оскарження є пункт 1 частини другої статті 389 та пункт 3 частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Разом з цим, Суд звертає увагу скаржника, що підстави звернення до Касаційного адміністративного суду регулюються Кодексом адміністративного судочинства України. Натомість обґрунтування вимог касаційної скарги зосереджене на нормах Цивільного процесуального кодексу України.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах (частина перша статті 19 КАС України.

Відповідно до статті 24 КАС України Верховний Суд переглядає судові рішення місцевих та апеляційних адміністративних судів у касаційному порядку як суд касаційної інстанції.

Суди попередніх інстанцій не застосовували норми Цивільного процесуального кодексу України при постановленні ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 02.09.2024 та ухваленні постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 08.11.2024 у цій справі.

Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення натомість в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України), а надалі саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС України).

Отже, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, або визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

За таких обставин, відповідно до правил статі 169 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції уточненої касаційної скарги з обґрунтовуванням в чому полягає порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права при постановленні оскаржуваних судових рішень.

Керуючись статтями 248, 329-332 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 08 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування наказів, поновлення на посаді - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подання до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду:

1) уточненої касаційної скарги з обґрунтовуванням в чому полягає порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права при постановленні оскаржуваних судових рішень;

Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в частині невиконання вимог статті 330 КАС України касаційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько

А.Г. Загороднюк

В.М. Соколов ,

Судді Верховного Суду