Справа № 320/61435/24
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

16 січня 2025 року 320/61435/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вісьтак М.Я., розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про відвід судді в адміністративній справі
за позовомОСОБА_1
до третя особа:Державної судової адміністрації України Територіальне управління Державної судової адміністрації України в місті Києві
провизнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення моральної шкоди

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Державної судової адміністрації України (далі - відповідач), третя особа: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в місті Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. Голови Державної судової адміністрації України Пампури М.В. від 11 грудня 2024 року №496/к про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності, в частині виставлення негативної оцінки начальнику Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. Голови Державної судової адміністрації України Пампури М.В. від 18 грудня 2024 року №507/к «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. Голови Державної судової адміністрації України Пампури М.В. від 19 грудня 2024 року №508/к «Про тимчасове покладення виконання обов?язків начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві на Чумак Н.А. »;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві та допустити негайне виконання судового рішення (4, 8 ст. 235 К3пП);

- стягнути з Державної судової адміністрації України на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 500000 (п`ятсот) тисяч гривень.

23.12.2024 автоматизованою системою документообігу суду визначено суддю Басая О.В. головуючим для розгляду заяви про забезпечення позову у справі № 320/61435/24.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.12.2024 (суддя Басай О.В.) задоволено заяву судді Басая О.В. про самовідвід.

25.12.2024 автоматизованою системою документообігу суду визначено суддю Білоноженко М.А. головуючою для розгляду заяви про забезпечення позову у справі № 320/61435/24.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.12.2024 (суддя Білоноженко М.А.) відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви.

09.01.2025 автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 09.01.2025, визначено суддю Білоноженко М.А. головуючою для розгляду адміністративної справи № 320/61435/24.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.01.2025 (суддя Білоноженко М.А.) прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі № 32061435/24 та вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

14.01.2025 від позивача надійшла заява про відвід судді Головенку О.Д.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.01.2025 (суддя Білоноженко М.А.) заявлений відвід визнано необґрунтованим та передано матеріали адміністративної справи № 320/61435/24 для вирішення цього питання іншому судді, визначеному в порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

15.01.2025 заяву про відвід судді передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду М.Я. Вісьтак (протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2025).

Згідно з частиною восьмою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, окрім іншого, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про розгляд даної заяви про відвід в порядку письмового провадження.

Заява мотивована тим, що позивач звернувся з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви 30.12.2024, яка була розподілена на суддю Кочанову П.В., яка в свою чергу задовільнили заяву позивача, а тому матеріали позовної заяви повинні були передані на розгляд судді Кочановій П.В., на підставі пункту 3.4.2 Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського окружного адміністративного суду, затвердженого рішенням зборів суддів Київського окружного адміністративного суду від 08.04.2024 №1-7/24.

На думку позивача, відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), за якою суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу, є підставою для відводу Білоноженко М.А ..

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості заявленого позивачем відводу, суд виходить з наступного.

Виключний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді визначений статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, в силу положень частин першої та другої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Крім того, до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина третя статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України).

В силу положень частини четвертої статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Суд також зазначає, що головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 27, 28 і 30 рішення у справі "Фей проти Австрії" (заява від 24.02.1993 № 255), п.42 рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява № 33958/96).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 в адміністративній справі № 800/592/17, 01.10.2018 в адміністративній справі № 9901/673/18 та 04.10.2018 (провадження № 11-429сап18).

Судом встановлено, що заявлений відвід обумовлений незгодою позивача з діями працівників Київського окружного адміністративного суду, які уповноважені на здійснення реєстрації позовних матеріалів, а також щодо здійснення автоматизованого розподілу справ між суддями на підставі Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського окружного адміністративного суду, затвердженого рішенням зборів суддів Київського окружного адміністративного суду від 08.04.2024 №1-7/24.

Так, позивач вважає, що дана справа мала бути передана на розгляд судді Кочановій П.В..

Як визначено в пункті 3.4.2. Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського окружного адміністративного суду, Раніше визначеному в судовій справі головуючому судді передаються також: - судові справи, що надійшли для вирішення питання про прийняття додаткового судового рішення, виправлення описок та помилок у судовому рішенні, виконавчому документі, роз`яснення судового рішення, вирішення питання розподілу судових витрат; - судові справи, за якими надійшли заяви (клопотання), пов`язані із виконанням судових рішень, передбачені статтями 373-381, 382,383 Кодексу адміністративного судочинства України;. - позови третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у судовій справі, у якій відкрито провадження, що надійшли до суду; - заяви про скасування заходів реагування, застосованих у межах відповідної судової справи; - заяви про відновлення втраченого судового провадження; - заяви про забезпечення позову, доказів; - зустрічні позови; - заяви за нововиявленими обставинами; - заяви у судових справах, подані в порядку частини дев`ятої статті 149 Кодексу адміністративного судочинства України (стосовно скасування стягнення штрафу); - судові справи, що надійшли до суду за підсудністю, і у яких Київським окружним адміністративним судом була постановлена ухвала про повернення (направлення) справи суду, до якого первісно надійшла позовна заява (для усунення недоліків у оформленні справи, необхідності додержання приписів частини дев`ятої статті 29 КАС України тощо); - позовні заяви, які надійшли після подання до суду заяви про забезпечення позову або доказів.

Суд звертає увагу, що вплив на діяльність автоматизованої системи діловодства спеціалізованого суду (ДСС), а також на відповідальних працівників Київського окружного адміністративного суду, які відповідальні за проведення розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду - відсутній.

Водночас згідно з положеннями частини четвертої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України незгода сторони з проведеним розподілом матеріалів позовної заяви, який проведений на підставі п.п.3.4. Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського окружного адміністративного суду та Положення про автоматизовану систему документообігу суду п.2.3 не може бути підставою для відводу.

За роз`ясненням Пленуму Верховного Суду України у п. 10 Постанови від 13 червня 2007 року № 8 «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення.

Окрім того, у висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку із здійсненням ними своїх функцій.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У справі «Бєлуха проти України» Європейський Суд з прав людини вказав, що відповідно до усталеної практики наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства").

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність обставин, передбачених статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності головуючого судді у справі.

Жодних інших доказів існування об`єктивних обставин, які б свідчили про упередженість судді Білоноженко М.А. стосовно позивача, зацікавленість судді в певному рішенні у даній справі чи про необ`єктивне ставлення до сторін у справі позивачем суду не надано.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про відвід судді Білоноженко М.А.

За таких обставин, керуючись статтями 36, 37, 40, 41, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А. в адміністративній справі № 320/61435/24 відмовити.

2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їх представникам) невідкладно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Вісьтак М.Я.