Справа № 560/19555/24
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2025-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 січня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К. розглянувши клопотання в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася в суд з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, в якому просить:

1. Визнати протиправним і скасувати рішення Головного управління пенсійного фонду України в Хмельницькій області № 85 від 24.05.2024 року.

2. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області виплатити позивачу заборгованість по призначеній пенсії, починаючи з квітня 2024 по січень 2025 року суму в розмірі 53331 грн 20 коп.

3. Для забезпечення виконання рішення зобов`язати співвідповідача керівника Головного управління пенсійного фонду України в Хмельницькій області ОСОБА_2 виконати рішення суду про виплату позивачу заборгованості по пенсії в розмірі 53331 грн 20 коп.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 31.12.2024 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Цією ж ухвалою суд відмовив у задоволенні клопотань ОСОБА_1 про виклик свідка та про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

15.01.2025 до суду від позивача надійшло клопотання про перехід від спрощеного позовного провадження в загальне позовне провадження.

В обґрунтування клопотання позивач зазначає, що розгляд справи за правилами спрощеного провадження унеможливить об`єктивно дослідити всі обставини, які мали місце під час проведення перевірки службовими особами відповідача підприємств СМП «Буковина», ПМП «Водограй», ПТПК «Юніверс», ПМП «Сім».

На думку позивача для повноти, всебічності і об`єктивності розгляду цієї справи необхідно з`ясувати ряд обставин, за яких працівники відповідача не дозволили написати позивачу відповідні заперечення, використовуючи її безпорадний стан (в першому випадку хвороба на ковід, а в другому випадку, позивач вказує, що акти перевірки вона підписувала в день смерті свого сина.

Позивач вважає, що без її особистих пояснень і пояснень директора-власника вказаних підприємств, як саме відбувались обставини підписання зазначених актів не буде відтворена повна картина цього спору.

Вирішуючи подане клопотання, суд враховує таке.

Відповідно до ч.1 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

За приписами ч.ч.2,3 ст.12 зазначеного Кодексу спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України визначено перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, зокрема, щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з матеріалами справи позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним, скасувати рішення Головного управління пенсійного фонду України в Хмельницькій області № 85 від 24.05.2024 року та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області виплатити позивачу заборгованість по призначеній пенсії, починаючи з квітня 2024 по січень 2025 року суму в розмірі 53331 грн 20 коп.

Така категорія справ не визначена у переліку, передбаченому КАС України, як тих, що не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Зважаючи на характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення цієї справи, суд вважає, що вказаний спір може бути розглянутий в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 ст.262 КАС України визначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На переконання суду, характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки позивач в межах розгляду справи адміністративним судом вправі ставити перед судом питання правового характеру, а не встановлення відповідних фактів.

З огляду на предмет позову та характер правовідносин у розглядуваній справі, суд вважає, що немає явної необхідності у заслуховуванні пояснень учасників справи безпосередньо у судовому засіданні.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справіv. Germany, заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 рокуAssalino contre le Portugal, заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд надає учасникам процесу у справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, оскільки таки пояснення можуть бути надані письмово, з огляду на обставини справи, суд не вбачає підстав для розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

Стосовно клопотання позивача про надання можливості ознайомитись з оригіналом пенсійної справи ОСОБА_1 , суд звертає увагу, що оригінал пенсійної справи зберігається в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Хмельницькій області.

В ухвалі про відкриття провадження від 30.12.2024 з метою повного та всебічного дослідження обставин справи суд витребував в Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області належним чином засвідчені копії пенсійної справи ОСОБА_1 , в тому числі актів перевірок, на підставі яких прийнято спірне рішення від 27.05.2024 №85 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 .

До надходження витребуваних доказів та їх дослідження у суду немає підстав для сумніву щодо повноти та достовірності таких доказів.

Разом з тим, позивач не позбавлена можливості звернутися до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області із заявою для ознайомлення з оригіналом пенсійної її справи.

Керуючись статтями 248, 256, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про перехід від спрощеного позовного провадження в загальне позовне провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя В.К. Блонський