Справа № 990/11/25
Суддя: Шишов О.О.
Дата ухвалення: 2025-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 січня 2025 року

м. Київ

справа №990/11/25

адміністративне провадження № П/990/11/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шишова О. О.,

суддів: Білоуса О. В., Блажівської Н. Є., Желтобрюх І. Л., Яковенка М. М.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

установив:

10 січня 2025 року до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя, у якій позивач просить:

- визнати протиправним і скасувати ухвалу Третьої дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя №3591/3дп/15-24 від 11 грудня 2024 року в частині відмови у відкритті дисциплінарної справи за скаргою та доповненнями до неї ОСОБА_1 від 08 листопада 2024 року №К-5222/0/7-24, від 13 листопада 2024 року №К-5222/1/7-24, від 15 листопада 2024 року №К-5222/2/7-24 щодо суддів Верховного Суду ОСОБА_2 , ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7;

- зобов`язати Вищу раду правосуддя повторно розглянути дисциплінарну скаргу від 08 листопада 2024 року №К-5222/0/7-24, доповнення до неї від 13 листопада 2024 року №К-5222/1/7-24, від 15 листопада 2024 року №К-5222/2/7-24 та додаткові пояснення від 10 грудня 2024 року вх. №К-5222/3/7-24 ОСОБА_1 щодо суддів Верховного Суду ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 січня 2025 року для розгляду цієї справи визначено склад колегії суддів: Шишов О.О. - головуючий суддя, судді: Білоус О.В., Блажівська Н.Є., Желтобрюх І.Л., Яковенко М.М.

Перевіряючи наявність передбачених Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України) підстав для відкриття провадження у справі, Верховний Суд виходить з такого.

Як убачається з матеріалів, до Вищої ради правосуддя 08 листопада 2024 року за вхідним №К-5222/0/7-24 надійшла скарга ОСОБА_1 на дії суддів Верховного Суду ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 під час розгляду справи №991/366/22.

За результатами попередньої перевірки скарги доповідач Сасевич О.М. - член Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя - склав висновок про відмову у відкритті дисциплінарної справи, оскільки суть скарги зводиться лише до незгоди із судовим рішенням (пункт 4 частини першої статті 45 Закону України «Про Вищу раду правосуддя»).

Ухвалою від 11 грудня 2024 №3591/3дп/15-24 Третя Дисциплінарна палата Вищої ради правосуддя у складі головуючої Плахтій І.Б., члена Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Кандзюби О.В., залученого члена Першої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Котелевець А.В., розглянувши висновки доповідача - члена Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя Сасевича О.М., за результатами попередньої перевірки дисциплінарних скарг, відмовила у відкритті дисциплінарної справи за дисциплінарною скаргою та доповненнями до неї ОСОБА_1 від 08 листопада 2024 за вхідним №К-5222/0/7-24, від 13 листопада 2024 року №К-5222/1/7-24, від 15 листопада 2024 року №К-5222/2/7-24 щодо суддів Верховного Суду ОСОБА_2 , ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7.

Положеннями статті 131 Конституції України визначено, що в Україні діє Вища рада правосуддя.

Відповідно до закону в системі правосуддя утворюються органи для забезпечення розгляду справ щодо дисциплінарної відповідальності суддів і прокурорів.

Органом Вищої ради правосуддя для розгляду справ щодо дисциплінарної відповідальності суддів є Дисциплінарні палати, які утворюються з числа членів Ради (стаття 108 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», стаття 26 Закону України «Про Вищу раду правосуддя»).

Стаття 42 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» унормовує, що дисциплінарні провадження щодо суддів здійснюють Дисциплінарні палати Вищої ради правосуддя.

Дисциплінарне провадження розпочинається після отримання Вищою радою правосуддя скарги щодо дисциплінарного проступку судді, з повідомленням про вчинення дисциплінарного проступку суддею (дисциплінарної скарги), поданої відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів», або за ініціативою Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя чи за зверненням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України у випадках, визначених законом.

Дисциплінарне провадження включає:

1) попередню перевірку дисциплінарної скарги, вивчення матеріалів для встановлення ознак вчинення суддею дисциплінарного проступку, ухвалення рішення про залишення без розгляду та повернення дисциплінарної скарги, відмову у відкритті дисциплінарної справи або відкриття дисциплінарної справи;

2) підготовку дисциплінарної справи до розгляду, розгляд дисциплінарної справи та ухвалення рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності судді або про відмову в притягненні судді до дисциплінарної відповідальності;

3) розгляд скарги на рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності судді або про відмову в притягненні судді до дисциплінарної відповідальності.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, ОСОБА_1 реалізував своє право на звернення до Вищої ради правосуддя зі скаргою на дії суддів Верховного Суду ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6, ОСОБА_7, у якій навів факти, що свідчили, на його думку, про вчинення суддями дисциплінарного проступку.

Третя Дисциплінарна палата Вищої ради правосуддя, розглянувши висновок доповідача Сасевича О.М про відсутність підстав для відкриття дисциплінарної справи, оскільки суть скарги зводиться лише до незгоди із судовим рішенням, прийняла ухвалу від 11 грудня 2024 № 3591/3дп/15-24 про відмову у відкритті дисциплінарної справи за дисциплінарною скаргою ОСОБА_1 щодо суддів Верховного Суду ОСОБА_2, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7.

Підстави для відмови у відкритті дисциплінарної справи наведені у частині першій статті 45 Закону України «Про Вищу раду правосуддя».

Звертаючись з цим позовом до Вищої ради правосуддя, позивач фактично не погоджується з рішенням її Дисциплінарної палати про відмову у відкритті дисциплінарної справи.

Частина друга статті 55 Конституції України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні утворено систему адміністративних судів, які мають своїм завданням справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 22, частини першої статті 266 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні, зокрема, справи щодо законності актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, а також законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат.

Зазначеним нормам процесуального закону кореспондують приписи частини першої статті 35 Закону України «Про Вищу раду правосуддя», згідно з якою, рішення Вищої ради правосуддя може бути оскаржене до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.

Як уже зазначено, підстави для відмови у відкритті дисциплінарної справи унормовані статтею 45 Закону України «Про Вищу раду правосуддя», однією з яких є те, що суть скарги зводиться лише до незгоди із судовим рішенням (пункт 4).

Водночас у частині другій цієї статті вказано, що рішення про відмову у відкритті дисциплінарної справи ухвалюється Дисциплінарною палатою та оскарженню не підлягає.

Також, згідно з підпунктом 2, пункту 13.13. Глави 13 Регламенту Вищої ради правосуддя за наявності підстав, передбачених частиною першою статті 45 Закону, Дисциплінарна палата постановляє ухвалу про відмову у відкритті дисциплінарної справи, яка не підлягає оскарженню.

З огляду на вказане, оскаржувана ухвала Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя не може бути самостійним предметом судового розгляду.

Разом з тим, частиною четвертою статті 35 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» встановлено, що рішення Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя може бути оскаржено до Вищої ради правосуддя.

При цьому, суд звертає увагу на те, що положеннями Закону України «Про Вищу раду правосуддя», зокрема статтями 51 та 52, визначено, що оскарженню до Вищої ради правосуддя підлягає рішення її дисциплінарного органу, прийняте за результатами розгляду скарги на дії судді по суті, при цьому право оскаржити рішення Дисциплінарної палати у дисциплінарній справі до Вищої ради правосуддя має суддя, щодо якого ухвалено відповідне рішення, за наявності дозволу Дисциплінарної палати на таке оскарження.

Отже, позивач, хоч і наділений правом подати скаргу на дії судді та ініціювати в такий спосіб дисциплінарне провадження, але не є безпосереднім учасником правовідносин, які виникають у зв`язку з вирішенням питання про притягнення судді до дисциплінарної відповідальності. Оцінювати дії судді під час виконання посадових обов`язків має право лише Вища рада правосуддя, рішення якої щодо притягнення чи відмови у притягненні судді до дисциплінарної відповідальності створюють юридичні наслідки для такого судді, а не для скаржника. Тому правом на оскарження дій / рішень Вищої ради правосуддя, її органів, що здійснюють дисциплінарне провадження, наділені лише суб`єкти цього провадження в порядку, передбаченому законом.

Наведене відповідає висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеному у постанові від 22 квітня 2021 року у справі №9901/384/20.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Суд зауважує, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду, затим, оскільки спір, за вирішенням якого звернувся позивач, не підлягає судовому розгляду, тому суд не зазначає, до юрисдикції якого суду віднесено його вирішення.

Відповідно до вимог частини другої статті 170 КАС України про відмову у відкритті провадження у справі суддя постановляє ухвалу не пізніше п`яти днів з дня надходження позовної заяви.

Керуючись статтями 170, 248, 256, 266, 295 КАС України, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду,

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити дії.

Апеляційна скарга на ухвалу Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Судове рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя-доповідач О. О. Шишов

Судді: О. В. Білоус

Н. Є. Блажівська

І. Л. Желтобрюх

М. М. Яковенко