Справа № 480/9611/24
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2025-01-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 січня 2025 року Справа № 480/9611/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/9611/24
за позовом Заступника керівника Конотопської окружної прокуратури Наталич Андрія Андрійовича в інтересах держави
до Дубов`язівської селищної ради Конотопського району Сумської області
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-
В С Т А Н О В И В:
Заступник керівника Конотопської окружної прокуратури Наталич Андрій Андрійович в інтересах держави звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дубов`язівської селищної ради Конотопського району Сумської області, в якій просить:
2. Зобов`язати Дубов`язівську селищну раду Конотопського району вчинити дії, спрямовані на взяття на облік безхазяйного майна шляхом звернення з заявою про взяття вказаної насипної ґрунтової греблі та водоскидної споруди на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно.
Згідно з інформації Дубов`язівської селищної ради, на вказаній водоймі наявна гідроспоруда, що складається з насипної ґрунтової греблі довжиною 80 м, шириною 3,5 м, максимальною висотою 3,94 м та водоскидної споруди у виді труби діаметром 300 мм.
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, площа земельної ділянки під гідроспорудами складає 0,1969 га.
Станом на 30.10.2024 власник та балансоутримувач гідроспоруди не визначений та в комунальній власності не перебуває, що підтверджується листом Дубов`язівської селищної ради від 30.10.2024.
Оформлення у комунальну власність територіальної громади безхазяйних гідротехнічних споруд дасть можливість вирішувати питання збереження водних об`єктів для загального та спеціального водокористування, надавати в оренду шляхом укладення договорів оренди нерухомого майна, забезпечивши збереження та належну експлуатацію гідротехнічних споруд, запобігти виникненню надзвичайним ситуаціям пов`язаним з водним фактором, забезпечити безаварійний пропуск льодоходу, повені та паводків на водних об`єктах.
Враховуючи викладене, позивач вважає, що наявні правові підстави для зобов`язання Дубов`язівської селищної ради вжити визначених законодавством заходів щодо набуття та оформлення права комунальної власності на безхазяйне майно, а саме на гідротехнічну споруду, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 07.11.2024 відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідачу копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслано до електронного кабінету через систему "Електронний суд", документ доставлено до електронного кабінету 07.11.2024 (а.с. 23).
У встановлений судом строк відповідач відзив не надав.
Дослідивши матеріали адміністративної справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні відносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів.
Судом встановлено, що на території Дубов`язівської селищної ради Конотопського району Сумської області за межами с. Коханівка знаходиться водойма (ставок) площею 2,0121 га, що підтверджується копією паспорту водного об`єкта (а.с. 14-16).
Згідно з інформації Дубов`язівської селищної ради, на вказаній водоймі наявна гідроспоруда, що складається з насипної ґрунтової греблі довжиною 80 м, шириною 3,5 м, максимальною висотою 3,94 м та водоскидної споруди у виді труби діаметром 300 мм (а.с. 11).
На вказаних водоймі наявна гідроспоруда, що складається: гребня насипна, ґрунтова, проїжджа. Конструктивні параметри гідроспоруди: ширина гребеню - 3,5 м; довжина - 80 м; максимальна висота - 3,94 м. Водопровідна частина - металева труба діаметром 300мм, пропускна здатність споруди - 0,2 куб. м./с, стан гідроспоруди - задовільний.
Державна реєстрація права власності вказаної гідроспоруди Дубов`язівською селищною не здійснювалася та на балансі Дубовязівської селищної ради не перебуває, власник та її балансоутримувач невідомий. Заходи щодо постановлення на облік вказаних гідроспоруд як безхазяйного майна та реєстрації права власності за селищною радою не вживалися та не заплановані на 2025 рік, у зв`язку з відсутністю фінансування (а.с. 11).
Звертаючись з даним позовом до суду, позивач вважає, що оформлення у комунальну власність територіальної громади безхазяйних гідротехнічних споруд дасть можливість вирішувати питання збереження водних об`єктів для загального та спеціального водокористування, надавати в оренду шляхом укладення договорів оренди нерухомого майна, забезпечивши збереження та належну експлуатацію гідротехнічних споруд, запобігти виникненню надзвичайним ситуаціям пов`язаним з водним фактором, забезпечити безаварійний пропуск льодоходу, повені та паводків на водних об`єктах.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 13 Конституції України та статтею 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народ). Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
01.07.2013 набрав чинності Закон України "Про аквакультуру", який визначає принципи державної політики, основні засади розвитку і функціонування аквакультури, правові основи діяльності органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування у сфері аквакультури, а також уведено поняття гідротехнічних споруд для цілей аквакультури
У розумінні абзацу 6 статті 1 Закон України "Про аквакультуру" гідротехнічними спорудами для цілей аквакультури - об`єкти нерухомого майна державної або комунальної власності або власник яких невідомий чи його неможливо встановити на підставі даних, документів та/або інформації з відповідних державних реєстрів (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно-осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод та розташовані на водних об`єктах, наданих у користування на умовах оренди для цілей аквакультури.
За визначенням пункту 1.9.18 Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів, затвердженої наказом Держкоммістобудування від 19.12.1995 № 252, гідротехнічні споруди це споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тунелі, канали, труби, лотки: регуляційні споруди, накопичувані промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.
В інших нормативних актах гідротехнічні споруди визначені як споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби із шкідливою дією вод (наказ Міністерства транспорту та зв`язку України "Про затвердження Правил технічної експлуатації річкових портових гідротехнічних споруд" від 29.03.2004 № 251; наказ Міністерство з питань житлово-комунального господарства України "Про затвердження форми звітності № 1-ізт (річна) Звіт про інженерний захист територій населених пунктів та Інструкції щодо її заповнення" від 22.03.2010 № 76; наказ Міністерство надзвичайних ситуацій України "Про затвердження Правил безпеки при експлуатації каналів, трубопроводів, інших гідротехнічних споруд у водогосподарських системах" від 03.04.2012 № 661 та інші).
Відповідно до статті 12 Закону Закон України "Про аквакультуру" до повноважень сільських, селищних, міських, Київської і Севастопольської міських, районних, обласних рад у сфері аквакультури належать: надання в користування на умовах оренди частини рибогосподарського водного об`єкта, рибогосподарської технологічної водойми для цілей аквакультури відповідно до повноважень щодо розпорядження землями, встановлених Земельним кодексом України; здійснення інших повноважень відповідно до закону.
Відтак суд вважає, що саме Дубов`язівська селищна рада Конотопського району Сумської області як орган місцевого самоврядування, чинним законодавством України наділена повноваженнями щодо ведення обліку гідротехнічних споруд, здійснення контролю за їх використанням.
Вказаний висновок кореспондується також з положеннями статті 327 Цивільного кодексу України, відповідно до яких у комунальній власності є майно, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.
Відповідно до вимог статті 25 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.
Приписами статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад, до яких віднесено розпорядження комунальним майном територіальних громад та інше.
Відповідно до частини першої статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорт охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.
Підставою набуття права комунальної власності є передача майна комунальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.
Частиною 5 статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" врегульовано, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
Згідно з частиною першою статті 74 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування є відповідальними за свою діяльність, несуть відповідальність за свою діяльність перед територіальною громадою, державою, юридичними і фізичними особами.
Відповідно до статті 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.
Особливості набуття права власності на безхазяйні гідротехнічні споруди для цілей аквакультури визначаються законом.
Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулює Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", який спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.
Згідно статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" встановлено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження.
В розумінні пункту 3 частини першої статті 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.
Відповідно до частини чотирнадцятої статті 18 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Пунктами 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127, передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. За результатом розгляду заяви державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік. Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.
Аналіз викладеного дає підстави для висновку про те, що до відання сільських, селищних, міських рад належить, в тому числі, вчинення дій, спрямованих на реєстрацію та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади.
Законом України від 04.11.2020 № 963-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення порядку передачі в оренду водних об`єктів у комплексі з земельними ділянками" статтю 15 Закону України "Про оренду землі" доповнено частинами сьомою і восьмою такого змісту: "У договорі оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом також зазначаються: розмір орендної плати за водний об`єкт; об`єм та площа водного об`єкта (водного простору), у тому числі рибогосподарської технологічної водойми; перелік гідротехнічних спору д, лінійних споруд, мостових переходів, а також інших об`єктів інфраструктури, розташованих на земельній ділянці (за наявності), їх характеристики та стан; зобов`язання орендаря щодо здійснення заходів з охорони та поліпшення екологічного стану водного об`єкта, експлуатації водосховищ і ставків відповідно до встановлених в установленому порядку режимів роботи, а також необхідність оформлення права користування гідротехнічними спорудами та права спеціального водокористування".
Необхідність оформлення права користування гідротехнічними спорудами, також передбачена статтею 51 Водного кодексу України.
Як зазначив позивач у позовній заяві, оскільки гідротехнічні споруди, які знаходиться за межами села Коханівка Конотопського району не перебувають на балансі Дубов`язівської селищної ради Конотопського району Сумської області це позбавляє орган місцевого самоврядування належним чином оформити право користування ними шляхом передачі в оренду разом із водним об`єктом, як того вимагає чинне законодавство.
Суд погоджується з доводами позивача про те, що оформлення комунальної власності територіальної громади щодо вищевказаних гідротехнічних споруд надасть можливість вирішувати питання збереження водних об`єктів для загального та спеціального водокористування, надавати в оренду шляхом укладення договорів оренди нерухомого майна, забезпечивши збереження та належну експлуатацію гідротехнічних споруд, запобігти виникненню надзвичайним ситуаціям пов`язаних з водним фактором, забезпечити безаварійний пропуск льодоходу, повені та паводків на водних об`єктах.
Таким чином, відповідний орган місцевого самоврядування уповноважений визначати юридичну долю об`єктів, що розташовані на земельних ділянках комунальної власності.
Частиною першою статті 317 ЦК України визначено, що саме власникові належать повний перелік правомочностей - право володіння, користування та розпорядження своїм майном, які він може реалізовувати на власний розсуд.
Орган місцевого самоврядування реалізує такі повноваження від імені та в інтересах територіальних громад. До відання місцевих рад належить також вжиття заходів щодо реєстрації та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади, шляхом звернення до органу державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку (ч. 2 ст. 335 ЦК України).
Частиною першою статті 5 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" визначається необхідність державної реєстрації споруд, а також їх окремих частин.
Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідач у ході розгляду справи доводи прокурора не спростував, не надав суду належних і допустимих доказів, що свідчили б про вжиття вичерпних заходів щодо набуття та оформлення права комунальної власності на вищезазначене безхазяйне майно.
Зважаючи на встановлені у ході розгляду фактичні обставини справи та беручи до уваги норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.
Згідно з частиною другою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Заступника керівника Конотопської окружної прокуратури Наталича Андрія Андрійовича в інтересах держави до Дубов`язівської селищної ради Конотопського району Сумської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії задовольнити.
Зобов`язати Дубов`язівську селищну раду Конотопського району Сумської області вчинити дії, спрямовані на взяття на облік безхазяйного майна шляхом звернення з заявою про взяття вказаної насипної ґрунтової греблі та водоскидної споруди на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Прилипчук