Справа № 320/23433/24
Суддя: Вісьтак М.Я.
Дата ухвалення: 2025-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

14 січня 2025 року м. Київ 320/23433/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вісьтак М.Я., розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про відвід судді в адміністративній справі
за позовомОСОБА_1
доТетіївського відділу ДВС у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції
проскасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Тетіївського відділу ДВС у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі - відповідач) про скасування постанови від 25.05.2020 про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_1.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.06.2024 (суддя Головенко О.Д.) позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.07.2024 (суддя Головенко О.Д.) відкрито провадження в адміністративній справі № 320/23433/24 та вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження).

08.01.2025 від позивача надійшла заява про відвід судді Головенку О.Д.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.01.2025 (суддя Головенко О.Д.) заявлений відвід визнано необґрунтованим та передано матеріали адміністративної справи № 320/23433/24 для вирішення цього питання іншому судді, визначеному в порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

14.01.2025 заяву про відвід судді передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду М.Я. Вісьтак (протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.01.2025).

Згідно з частиною восьмою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, окрім іншого, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про розгляд даної заяви про відвід в порядку письмового провадження.

Заява мотивована тим, що 10.07.2024 суддею Головенко О.Д. було винесено ухвалу про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, що на думку позивача свідчить про обмеження його права доступу до правосуддя; а також станом на 07.01.2025 справа по суті не розглянута, судове рішення судом не прийняте, що на думку позивача свідчить про порушення строків передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Вказані обставини, на думку заявника, є підставою для відводу судді Головенка О.Д..

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості заявленого позивачем відводу, суд виходить з наступного.

Виключний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді визначений статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, в силу положень частин першої та другої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Крім того, до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина третя статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України).

В силу положень частини четвертої статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Суд також зазначає, що головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 27, 28 і 30 рішення у справі "Фей проти Австрії" (заява від 24.02.1993 № 255), п.42 рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява № 33958/96).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 в адміністративній справі № 800/592/17, 01.10.2018 в адміністративній справі № 9901/673/18 та 04.10.2018 (провадження № 11-429сап18).

Судом встановлено, що заявлений відвід обумовлений незгодою позивача з процесуальними діями, вчиненими суддею під час розгляду даної адміністративної справи.

Так, позивач посилається на порушення суддею правил визначення порядку позовного провадження (загальне або спрощене) та принципу розумності строків розгляду цієї справи.

Водночас згідно з положеннями частини четвертої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність обставин, передбачених статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності головуючого судді у справі.

Жодних інших доказів існування об`єктивних обставин, які б свідчили про упередженість судді Головенка О.Д. стосовно позивача, зацікавленість судді в певному рішенні у даній справі чи про необ`єктивне ставлення до сторін у справі позивачем суду не надано.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про відвід судді Головенка О.Д.

За таких обставин, керуючись статтями 36, 37, 40, 41, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Головенка О.Д. в адміністративній справі № 320/23433/24 відмовити.

2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їх представникам) невідкладно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Вісьтак М.Я.