Справа № 149/152/25
Суддя: Гончарук-Аліфанова О. Ю.
Дата ухвалення: 2025-01-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 149/152/25
Провадження №2-а/149/30/25
УХВАЛА

"16" січня 2025 р. м. Хмільник

Суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області Гончарук-Аліфанова О. Ю., отримавши матеріали позовної заяви представника ОСОБА_1 адвоката Антонюка Ігоря Володимировича до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

13 січня 2025 року представник ОСОБА_1 адвокат Антонюк І. В. звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

В позовній заяві представник ОСОБА_1 адвокат Антонюк І. В. також просить поновити строк на оскарження постанови, посилаючись на те, що раніше звернутись із вказаним позовом не міг фізично, оскільки лише 06 листопада 2024 року отримав оскаржувану постанову. 14 листопада 2024 року представник позивача надіслав на поштову адресу Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області позовну заяву про оскарження постанови, яка ухвалою суду від 20 листопада 2024 року була залишена без руху. 29 листопада 2024 року ним було направлено до суду заяву про витравлення недоліків, яку суд не отримав.

Вирішуючи питання щодо поважності зазначених в клопотанні про поновлення строку оскарження постанови ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29 жовтня 2024 року причин, вказаних адвокатом Антонюком І. В., суд приходить до такого.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого КАС України або іншими законами.

У відповідності до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно зі ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Тобто, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строку, який обчислюється з дня винесення постанови.

За приписами ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли КАС України встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущений строк. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачено, що суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Відповідно до правових висновків ЄСПЛ, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Також у рішенні ЄСПЛ у справі "Устименко проти України" суд наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності.

ЄСПЛ у рішенні від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України" зазначив, що норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби .

Тобто, інститут строків в адміністративному судочинстві сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

В своїй позовній заяві представник позивача зазначає, що отримав копію оскаржуваної постанови 06 листопада 2024 року та 14 листопада 2024 року звернувся до суду з позовною заявою про оскарження постанови, яка ухвалою суду від 20 листопада 2024 року була залишена без руху. 29 листопада 2024 року було направлено до суду заяву про витравлення недоліків, яку суд не отримав.

Разом з тим, як слідує з трекінгу наданої позивачем квитанції Укрпошти від 29 жовтня 2024 р., судом було отримано направлені документи, що спростовує твердження представника позивача. Натомість доказів прийняття будь-якого остаточного рішення судом у справі № 149/3707/24, дати такого рішення, того, що позивач, в разі незгоди з таким рішенням, скористався його правом, передбаченим ст. 13 КАС України, а також обгрунтування повторного звернення до суду лише 06 січня 2025 року , клопотання не містить, а відтак доказів поважності причин неподання позову у визначений законодавством строк не встановлено.

Відповідно до ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, якщо підстави, вказані нею у заяві про поновлення строку, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, на підставі 123, 169 КАС України, дана позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку - до 30 січня 2025 року, однак не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення виявлених недоліків. Недоліки можуть бути усунуті позивачем шляхом подання до Хмільницького міськрайонного суду відповідних заяв із зазначенням інших підстав для поновлення строку та відповідних доказів.

Керуючись ст. 121, 123 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

В задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Антонюка Ігоря Володимировича про поновлення строку на звернення до суду щодо оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Антонюка Ігоря Володимировича до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків - до 30 січня 2025 року, однак не більше десяти днів з дня вручення даної ухвали. Протягом цього строку позивач має право вказати інші підстави для поновлення строку.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала в частині відмови у поновленні пропущеного строку може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її складення.

Суддя: