Справа № 520/32029/24
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2025-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

14 січня 2025 року № 520/32029/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кухар М.Д. розглянувши у порядку скороченого провадження адміністративну справу за адміністративним позовом Підприємства об`єднання громадян «КОНСТАНТА» громадської організації «Харківська обласна організація всеукраїнської організації союз осіб з інвалідністю України» (просп. Науки, буд. 36,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61166, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61057, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд:

-визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ ВП - 43983495) № 84766 від 15.10.2024 року про відповідність платника податку на додану вартість ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» () критеріям ризиковості платника податку;

-зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Харківській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ ВП - 43983495) виключити ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» ()3 переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

-стягнути на користь ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» () з Відповідача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень судові витрати по справі. Ухвалою суду відкрито спрощене провадження у справі.

Дослідивши надані матеріали справи, суд встановив наступне.

Підприємством об`єднання громадян «КОНСТАНТА» громадської організації «Харківська обласна організація всеукраїнської організації союз осіб з інвалідністю України» (надалі ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ», або підприємство, або позивач, або компанія) було отримано в електронному сервісі ДІІС «Електронний кабінет платника податків» рішення № 67668 від 07.08.2024 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого зазначено, то позивач відповідає критеріям ризиковості платника податку, підстава - н. 8 Критеріїв ризиковості платника податку:

«11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку.»

Не погодившись з вищезазначеним рішенням, 25.09.2024 року ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» в порядку п.6 Постанови КМУ №4165 від 11.12.2019р. було подано повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості, відповідні пояснення (звернення) та копії усіх необхідних первинних документів .

У подальшому, ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» () було отримано в електронному сервісі ДПС «Електронний кабінет платника податків» рішення № 81104 від 01.10.2024 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого зазначено, що позивач відповідає критеріям ризиковості платника податку, підстава-п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку:

«11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку.»

ДОКУМЕНТИ :«накопичення залишків нереалізованих товарів»

Не погодившись з вищезазначеним рішенням, 09.10.2024 року ПОГ «КОНСТАНТА» ТО «ХОО ВО СОІУ» в порядку п.6 Постанови КМУ №1165 від 11.12.2019р. було подано повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості, відповідні пояснення (звернення) та копії усіх необхідних первинних документів .

ПОГ «КОНСТАНТА» ТО «ХОО ВО СОІУ» () було отримано в електронному сервісі ДІЮ «Електронний кабінет платника податків» рішення № 84766 від 15.10.2024 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, відповідно до якого зазначено, що позивач відповідає критеріям ризиковості платника податку, підстава п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку:

«11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності;

14 - постачання товарів/послуг за рахунок сформованого реєстраційного ліміту (СУМнакл) у зв`язку з придбанням товарів, не пов`язаних з господарською діяльністю платника податку.»

ДОКУМЕНТИ:«накопичення залишків нереалізованих товарів».

Позивач вважає рішення Головного управління ДНС у Харківській області № 84766 від 15.10.2024 року про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку не обгрунтованим як нормативно, гак і документально, а отже таким, що підлягає скасуванню, що стало підставою звернення до суду.

Надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» с юридичною особою Дані щодо приватного права, зареєстроване в Єдиному державному реєстрі реєстрації: юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 13.10.2021 року, № запису: 000090238.

18.10.2021 року ТІОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» було взято ГУ ДНС у Харківській області на облік як платника податків.

З 01.11.2021 року є платником ПДВ.

Судом встановлено,що у своїй діяльності ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» керується принципом «працювати максимально прозоро», у зв`язку із чим співпраця з контрагентами становиться можливою виключно після проведення відповідних процедур на предмет перевірки податкової надійності та економічної добропорядності кожного потенційного контрагента.

Так, за допомогою відкритих ресурсів перевіряються наступні аспекти:

1 ) чи зареєстрована юридична особа в установленому законом порядку; за якою адресою вона зареєстрована; чи належить ця адреса до адрес масової реєстрації; який розмір і дата завершення формування статутного капіталу; хто є кінцевим бенефіціарним власником юридичної особи; який основний та супутні види діяльності має юридична особа; чи не перебуває підприємство в стані припинення. Ці відомості перевірялися у загальнодоступному ресурсі на сайті Міністерства юстиції України, а також за допомогою спеціального програмного забезпечення від Ліга Закон «CONTR AGENT», в тому числі від вказаного контрагента було витребувано відповідні реєстраційні документи;

чи порушено проти підприємства справу про банкрутство; в яких судових справах приймав участь (фігурував) потенційний контрагент. Для цього використовувалися відомості Єдиного реєстру судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua, відомості, отримані за допомогою спеціального програмного забезпечення від Ліга Закон «CONTR AGENT»;

чи наявні відкриті виконавчі провадження у відношенні вказаної юридичної особи. Дані відомості перевірялися у Реєстрі виконавчих проваджень за посиланням https://asvpweb.minjust.gov.ua/#..., відомості, отримані за допомогою спеціального програмного забезпечення від Ліга Закон «CON TR AGENT»;

перевірялися відомості щодо наявності чи відсутності у потенційного контрагента податкового боргу на сайті контролюючого органу за посиланням http://sfs.gov.ua/businesspartner, відомості, отримані за допомогою спеціального програмного забезпечення від Ліга Закон «CONTR AGENT»;

чи пов`язані посадові особи підприємства з контрагентами з непідконтрольних Україні територій. Для цього використовувалися відомості бази «Миротворець» за посиланням https://myrotvorets. center/.

Перевірка за всіма вищезазначеними критеріями показала, що на момент укладення договорів всі контрагенти ПОТ «KOНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» належать до підприємств реального сектору економіки, у стані припинення не перебувають, справи про банкрутство проти них не порушувались, у кримінальних провадженнях не фігурували, податкового боргу не мають, посадові особи цих підприємств не були включені до списку бази даних «Миротворець».

Відтак, на думку суду,у підприємства-позивача, не було підстав для прийняття негативних рішень в контексті співпраці з нашими контрагентами.

Щодо рішень комісії № 81104 від 01.10.2024 року, № 84766 від 15.10.2024 року.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165 (у редакції станом на дату прийняття рішення № 81104 від 01.10.2024 року, № 84766 від 15.10.2024 року у разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка І у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платники податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка І операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає па період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку..»

Таким чином, суд приходить до висновку,що зазначені рішення не відповідають переліченим вище вимогам, оскільки в них:

в порушення п. 6 Порядку № 1165 (у редакції з 08.07.2023 року) зазначено про господарські операції за період, який перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку (період, якиіі зазначений у рішеннях з 12.02.2024 року, з 26.02.2024 року, з 04.03.2024 року)

не надана оцінка наданим з боку позивача первинним документам по операціям з контрагентами (придбання сировини, реалізація готової продукції), но матеріально-технічній базі, трудовим ресурсам, банківським документам, поясненням з приводу видів діяльності, циклів виробництва тощо;

рішення не відповідають формі, за1твердженій Порядком № 1165 (у редакції з 08.07.2023 року) зокрема у формі рішення, затвердженого порядком № 1165

Суд вказує, що у вказаних рішеннях не зазначено конкретних документів, які не надані з боку позивача, а лиіще зазначено «накопичення залишків нереалізованих товарів», однак про які залишки нереалізованих товарів йде мова суду не зрозуміло, на яку дату та джерело інформації теж не вказано:

не зазначено ким саме (назва органу ДГІС, ПІБ посадової особи), коли та в рамках яких саме заходів (зустрічна звірка, камеральна перевірка, документальна перевірка) було здійснено аналіз діяльності підприємства?

не вказано джерела отриманої інформації та яким чином вказана інформація оформлена;

відсутня суть отриманої податкової інформації, на підставі якої зроблено зазначені висновки (процитовано лише назви податкової інформації за кодами 11, 14 тощо з довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковос гі платника податку, без жодної деталізації);

не зазначено детальні/конкретні відомості щодо «ризикових» господарських операцій із зазначенням дат, сум, предмету угод тощо;

не зазначено критерії (підстави) визнання діяльності нашої компанії «ризиковою»;

не вказано чим керується податковий орган при вирішенні питання достатності чи недостатності матеріально-технічної бази компанії;

не вказано про накопичення яких саме залишків нереалізованих ТМЦ йде мова, станом на яку дату тощо;

не вказано про придбання якого саме ТМЦ пише податковий орган, який ніби-то не пов`язаний з господарською діяльністю позивача, чим це підтверджується, в рамках яких саме заходів (зустрічна звірка, камеральна перевірка, документальна перевірка) було це встановлено тощо;

не враховані усі первинні документи, які були надані позивачем, зокрема первинні документи на придбання сировини з доказами оплати, первинні документи на реалізацію готової продукції з доказами отримання оплати, документи щодо наявності матеріально-технічної Пази (оренди ЗД принтерів, наявність складу та цеху тощо), оборотно-сальдові відомості по рахункам, змістовним поясненням щодо господарської діяльності компанії та багато іншого;

в рішеннях замість зазначення документів, які були не надані з боку позивача або яких не вистачило для прийняття рішення про невідповідність позивача критеріям ризиковості Відповідач обмежився реченням «накопичення залишків нереалізованих товарів», яке не місить в собі жодної конкретики.

Таким чином, наведені вище обставини свідчать про те, що рішення про «ризиковість» ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» не відповідають критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, що породжує його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень при його подальшому оскарженні.

Суд зазначає, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04. відповідно до п.58 якого суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони грунтуються.

Щодо рішення комісії№ 67668 від 07.08.2024 року.

Зазначене рішення , на думку суду,теж не відповідає переліченим вище вимогам, оскільки в ньому:

не зазначено ким саме (назва органу ДПС, ПІБ посадової особи), коли та в рамках яких саме заходів (зустрічна звірка, камеральна перевірка, документальна перевірка) було здійснено аналіз діяльності підприємства.

не вказано джерела отриманої інформації та яким чином вказана інформація оформлена;

відсутня суть отриманої податкової інформації, на підставі якої зроблено зазначені висновки (процитовано лише назви податкової інформації за кодами 11,14 тощо з довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, без жодної деталізації);

не зазначено детальні/конкретні відомості щодо «ризикових» господарських операцій із зазначенням дат, сум, предмету угод тощо;

не зазначено критерії (підстави) визнання діяльності нашої компанії «ризиковою»;

не вказано чим керується податковий орган при вирішенні питання достатності чи недостатності матеріально-технічної бази компанії;

не зрозуміло про накопичення яких саме залишків нереалізованих ТМЦ йде мова, станом на яку дату тощо;

також не зазначено про придбання якого саме ТМЦ пише податковий орган, який ніби-то не пов`язаний з господарською діяльністю позивача, чим це підтверджується, в рамках яких саме заходів (зустрічна звірка, камеральна перевірка, документальна перевірка) було це встановлено тощо;

Наведені вище обставини,на думку суду, свідчать про те, що рішення про «ризиковість» ПОГ «КОНСТАНТА» ТО «ХОО ВО СОІУ» не відповідають критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, що породжує його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень при його подальшому оскарженні.

Суд також вказує,що згідно п.6 Порядку №1165 зазначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податкукритеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податку передбачені додатком №1 до Порядку №1 165, який містить вісім таких критеріїв.

При цьому, и.8 вказаного додатку №1 передбачає «У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування .

Тобто, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Відповідно до п.п. 26,27 Порядку № 1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про ресстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України,Податковим кодексом України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Згідно п. 40, 42, 43, 44, 45, 46 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДГІС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника 11 ДІЇ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом в постановах від 30 листопада 2021 року по справі №340/1098/20, від 23 червня 2022 року по справі № 640/6130/20.

Однак, як свідчить витяг з протоколу. № 155 від 07.08.2024 року засідання комісії ГУ ДІІС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податковнх накладних включення позивача до переліку щипкових платників податків було здійснено на підставі «отриманої інформації щодо можливого схемного кредиту платниками (обмін інформацією відповідно до листа ДПС України від 27.01.2021 № 2516/7/99-00-18-01-03-07) щодо ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОР ВО СОІУ»»

Окрім того. Верховний Суд в постанові від 05 січня 2021 року по справі № 640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те. що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій. що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обгрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 липня 2021 року по справі № 520/480/20 (№ К/9901/26405/20).

Суд також вказує, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

За загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Як вже зазначалось вище, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження не відповідності переліку ризиковнх прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості з а вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протинравності.

Вказана правова позиція неодноразово викладена у Постановах Верховного Суду (справи № 822/1817/18, №821/1173/17, №140/2160/18 та ін.).

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Натомість, на думку суду, оскаржуване рішення податкового органу не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії та породжує їх неоднозначне трактування, що в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Також, податковим органом жодним чином не відображено, чому саме надані Позивачем пояснення та первинні документи не враховані при винесення рішення.

Таким чином, дослідивши надані матеріали та проаналізувавши наведене вищенаведене, суд приходить до висновку,що господарські операції позивача носять реальний характер і ознак ризиковості діяльності позивача не містять з наступних підстав:

-омпанія була заснована у 2021 році, тобто має більш, ніж 3-х річну історію існування;

-підприємство займається діяльністю, яка повністю відповідає установчим та реєстраційним документам;

-підприємство не мас податкового боргу з розрахунків з бюджетом;

-операції підприємства носять однотипний стабільний характер та повністю відповідають статутному виду діяльності, що значно спрощує їх адміністрування та податковий контроль(перелік надано до матеріалів справи).

-підприємство має достатню кількість працівників (у лютому 2024 року працювало 8 осіб, у травні та липні 2024 року працювало 10 осіб, при цьому 6 осіб є особами з інвалідністю), що повністю відповідає потребам компанії у співробітниках, враховуючи придбання усіх необхідних для діяльності товариства забезпечувальних послуг;

-борги з виплати заробітної плати та утриманих податків відсутні;

-підприємство має необхідну матеріально-технічну базу (нежитлові приміщення, цех, офіс, склад, обладнання тощо), достатню для ведення профільних видів господарської діяльності;

-підприємство придбає усі необхідні послуги у профільним суб`єктів господарювання (зокрема послуги з оренди приміщень, послуги з перевезення тощо);

-компанія має позитивну податкову історію;

Податковим органом проігноровані усі первинні документи, які були надані позивачем, зокрема первинні документи на придбання сировини с доказами оплати, первинні документи на реалізацію готової продукції з доказами отримання оплати, документи щодо наявності матеріально-технічної бази (оренди ЗД принтерів, наявність складу та цеху тощо), оборотно-сальдові відомості по рахункам, змістовним поясненням щодо господарської діяльності компанії та багато іншого;

Щодо зобов`язання Головного управління Д11С у Харківській області виключити ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до ч.І, 2 статті 4 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Положеннями п.6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно- правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, гак і за законом. Також, у рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

У справі «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечигиме принципу верховенства права.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 06.11.2019 у справі № 509/1350/17 оцінюючи ефективність обраного судом способу захисту (зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву) зазначила, що суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття викопано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд. При цьому застосування такого способу захисту вимагає з`ясування судом, чи виконано позивачем усі визначені законом умови, необхідні для одержання дозволу на розробку проекту землеустрою. Оцінка правомірності відмови у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою стосувалася лише тих мотивів, які наведені відповідачем у оскаржуваному рішенні. Отже, як зазначила Велика Палата Верховного Суду, апеляційний суд дійшов правильного висновку про те, що належним способом захисту та відновлення прав позивача у цій справі буде зобов`язання відповідача повторно розглянути відповідну заяву позивача про надання йому дозволу на розробку проекту землеустрою (п. 36- 39).

При цьому, у постанові Верховного Суду від 11 лютого 2020 року у справі № 0940/2394/18 зазначено, що у разі, якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення за наслідками звернення особи, але останнє визнане судом протиправним з огляду на його невідповідність чинному законодавству, при цьому суб`єкт звернення дотримав усіх визначених законом умов, то суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти певне рішення. Якщо ж таким суб`єктом на момент прийняття рішення не перевірено дотримання відповідним заявником усіх визначених законом умов або при прийнятті такого рішення суб`єкт дійсно має дискреційні повноваження, то суд повинен зобов`язати суб`єкта владних повноважень до прийняття рішення з урахуванням оцінки суду. Отже, критеріями, які впливають на обрання судом способу захисту прав особи в межах вимог про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, є встановлення судом додержання суб`єктом звернення усіх передбачених законом умов для отримання позитивного результату та наявність у суб`єкта владних повноважень права діяти під час прийняття рішення на власний розсуд. Суд зазначив, що такий підхід, встановлений процесуальним законодавством, є прийнятним не тільки під час розгляду вимог про протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень, але й у випадку розгляду вимог про зобов`язання відповідного суб`єкта вчинити певні дії після скасування його адміністративного акта. Верховний Суд дійшов висновку, що адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, і вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення з урахуванням обставин конкретної справи. Перебирання непритаманних суду повноважень державного органу не відбувається за відсутності обставин для застосування дискреції.

Також, у постанові Верховного Суду від 10 вересня 2020 року у справі № 806/965/17. зазначено, якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення за наслідками звернення особи, але останнє визнане судом протиправним з огляду на його невідповідність чинному законодавству, при ньому особою дотримано усіх визначених законом умов, го суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти певне рішення. Якщо ж таким суб`єктом на момент прийняття рішення не перевірено дотримання особою усіх визначених законом умов або при прийнятті такого рішення суб`єкт дійсно має дискреційні повноваження, то суд повинен зобов`язати суб`єкта владних повноважень до прийняття рішення з урахуванням оцінки суду.

На підставі наведеного, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Отже, обраний спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Відповідно до статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

Враховуючи наведене, задоволення позовної вимоги зобов`язання Головного управління ДНС у Харківській області виключити ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» (код ЄДРІІОУ 44558677) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку є обгрунтований та таким, що підлягає задоволенню.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд вказує, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з ме тою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтер есів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів влад них повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина,її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, проаналізувавши наведене, суд вважає за необхідне вказати, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтверджені нормативно та документально, а тому є такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 243, 244, 245, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Підприємства об`єднання громадян «КОНСТАНТА» громадської організації «Харківська обласна організація всеукраїнської організації союз осіб з інвалідністю України» (просп. Науки, буд. 36,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61166, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61057, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ ВП - 43983495) № 84766 від 15.10.2024 року про відповідність платника податку на додану вартість ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» () критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Харківській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ ВП - 43983495) виключити ПОГ «КОНСТАНТА» ГО «ХОО ВО СОІУ» ()3 переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) на користь Підприємства об`єднання громадян «КОНСТАНТА» громадської організації «Харківська обласна організація всеукраїнської організації союз осіб з інвалідністю України» (просп. Науки, буд. 36,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61166, ) сплачений судовий збір в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн..00 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Кухар М.Д.