Справа № 520/18269/24
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2025-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 р. Справа № 520/18269/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" до Харківської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД", з адміністративним позовом до Харківської митниці, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати:

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 року та картку відмови №UA807200/2024/000431 від 24.05.2024 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та картку відмови №UA807200/2024/000458 від 11.06.2024 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року та картку відмови №UA807200/2024/000460 від 11.06.2024 року;

- стягнути на користь ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» витрати на професійну правничу допомогу у фіксованому розмірі 60 000,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 року, №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000431 від 24.05.2024 року, №UA807200/2024/000458 від 11.06.2024 року та №UA807200/2024/000460 від 11.06.2024 року є протиправними, необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню в судовому порядку.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України без виклику сторін в судове засідання та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копію ухвали про відкриття провадження було надіслано представникам сторін до їх Електронних кабінетів в системі "Електронний суд" та ними отримано, що підтверджено довідками про доставку електронних листів.

Представником відповідача через систему "Електронний суд" надіслано відзив на позов разом з доданими до нього документами, в якому він заперечував проти задоволення позовних вимог зазначивши щодо оскарження рішення про коригування митної вартості №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024, що 23.05.2024 року до митного поста «Барабашово» Харківської митниці підприємством ТОВ «Фрізон Трейд» (код 43974281) була подана до митного контролю та митного оформлення електронна митна декларація №24UA09U4 на товари: «Трикотажне полотно…, код товару згідно з УКТЗЕД , що надійшов на адресу ТОВ «Фрізон Трейд» за зовнішньоекономічним контрактом з SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., NO.186 QINGWANG KEXI SHAOXING ZHEJIANG, CHINA. До митного оформлення декларантом було подано документи, що зазначені в графі 44 вказаної ЕМД. Так, контроль правильності визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за ЕМД №24UA09U4 здійснювався посадовими особами митниці відповідно до вимог ст.54 МКУ шляхом перевірки числових значень митної вартості товарів та наявності в документах усіх відомостей, що їх підтверджують, а також ст.ст. 336, 337, 363 МКУ в частині контролю із застосуванням системи управління ризиками. Під час здійснення співробітником підрозділу митного контролю та оформлення митного ЕМД №24UA09U4 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів (додаються), зокрема за кодами: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості); 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів). 23.05.2024 до спецпідрозділу митниці (відділу контролю митної вартості управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання) був направлений запит №462 (//щодо вирішення складного / випадку визначення митної вартості товарів за ЕМД №24UA09U4. Причиною направлення вказаного запиту є спрацювання АСАУР щодо можливого заниження митної вартості.

Аналіз цінової бази ЄАІС Держмитслужби показав, що рівень митної вартості подібних (аналогічних) товарів за фактами митних оформлень митницями України був значно вищим ніж заявлений: Заявлено МВ, дол. США/кг - 2,03, мінімальний рівень МВ ЄАІС Держмитслужби, дол. США/кг - 3,96, джерело МД №24UA80U1 від 29.04.2024.

Зазначені при митному оформленні документи містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме:

- наданий до митного оформлення прайс-лист від 29.01.2024 №NTL-FTL20240129/2 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо під контракт «SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD» c «NOVINO TRADING LTD» від 15.05.2023 №NTL20230515/2 (який вказаний у поданій ЕМД) та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців.

- надана позивачем до митного контролю і митного оформлення калькуляція собівартості від 14.03.2024 №NTL-FTL20240314 (калькуляція ціни). В цій калькуляції визначений опис по конкретним товарам, з урахуванням «Вантажних перевезень», яка вказана по товарам. Зовсім не зрозуміло, що мав на увазі продавець і що, конкретно, входить в ці перевезення, які числові значення: чи це транспортні витрати? Яка повна сума по кожному артикулу і яку суму складають транспортні витрати, що давало б можливість митному органу ідентифікувати оцінювані товари.

- в інвойсі від 14.03.2024 №NTL-FTL20240314 не зазначені умови оплати, також ніяких даних, крім ціни за одиницю товару не вказано, більш ніяких числових значень, які можна було визначити, що такі значення включені в вартість зазначеного товару. Тобто, позивач не надав документального механізму щодо підтвердження числових значень складових митної вартості і, які саме, складові включені в ціну товару по інвойсу від 14.03.2024 №NTL-FTL20240314. Харківською митницею позивачу було запропоновано додати відомості (розрахунки) стосовно того які саме числові значення транспортних складових включені в ціну товару, але своїм листом від 16.01.2024 №NTLFTL20240314-1 позивач проінформував загальними фразами про те, що вартість перевезення, логістика, розвантажувальні роботи включені в ціну товару, згідно інвойсу. Тобто, в документах, які декларант надав до митного оформлення не міститься жодних розрахунків, щодо саме числових значень складових митної вартості.

- до митного контролю і митного оформлення декларантом не було подано митної декларації країни відправлення. Факт того, що до митниці не надавався даний документ підтверджується відсутністю у графі 44 зазначеної ЕМД №24UA09U4 реквізитів документа за кодом « 9610», яким має бути позначено такий документ відповідно до Класифікатора документів.

- в зв`язку з поставкою товару за непрямим контрактом відсутні згідно п.2 ст. 53 МКУ інші платіжні та/або бухгалтерські документи між «SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD» та «NOVINO TRADING LTD, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Також, згідно до ст.3 Контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 товар покупцю доставляється на умовах поставки Інкотермс-2010. Відповідно до п.3 контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 «Умови доставки» зазначено, що «Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період», а відповідно до п.7 цього контракту покупець приймає товар, отриманий від постачальника в порту призначення, тобто здійснюється передача товару покупцю. У інвойсі №NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 зазначені обрані декларантом умови поставки CPT KHARKIV.

Також, згідно коносаменту від 24.03.2024 №77 портом призначення є Constanta (Румунія). Це означає, що продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення Constanta (Румунія). Декларантом не надана інформація, щодо морського фрахту товару з Китаю. Але це все з`ясувати, також, неможливо, тому що транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту від 24.03.2024 №77 відсутній. Також, жодним пунктом контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувально-навантажувальних робіт в порту Constanta (Румунія). Вказане свідчить про недодання всіх складових митної вартості до розрахунку митної вартості по ЕМД №24UA09U4.

23.05.2024 було запропоновано надати додаткові документи. У відповідь на повідомлення митниці декларантом підприємства було надіслано лист, в якому було зазначено про неможливість надання додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість.

Таким чином, 24.05.2024, митницею було прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та керуючись статтями ст.: 54, 55, 57, 58 МКУ підготовлено рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару №1 від 24.05.2024 №UA807000/2024/000370/2 за другорядним методом.

Щодо оскарження рішення про коригування митної вартості №807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 зазначено, що 10.06.2024 року до митного поста «Барабашово» Харківської митниці підприємством ТОВ «Фрізон Трейд» (код 43974281) була подана до митного контролю та митного оформлення електронна митна декларація №24UA60U9 на товари: «Трикотажне полотно…, код товару згідно з УКТЗЕД , що надійшов на адресу ТОВ «Фрізон Трейд». За зовнішньоекономічним контрактом з SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., NO.186 QINGWANG KEXI SHAOXING ZHEJIANG, CHINA. До митного оформлення декларантом було подано документи, що зазначені в графі 44 вказаної ЕМД.

Під час здійснення співробітником підрозділу митного контролю та оформлення митного ЕМД №24UA60U9 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів (додаються), зокрема за кодами: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості); 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів).

10.06.2024 до спецпідрозділу митниці (відділу контролю митної вартості управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання) був направлений запит №482 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів за ЕМД №24UA60U9.

Аналіз цінової бази ЄАІС Держмитслужби показав, що рівень митної вартості подібних (аналогічних) товарів за фактами митних оформлень митницями України був значно вищим ніж заявлений - заявлено МВ, дол. США/кг - 2,03, мінімальний рівень МВ ЄАІС Держмитслужби, дол. США/кг - 3,96, джерело МД №№24UA90U2 від 30.03.2024.

Надана позивачем до митного контролю і митного оформлення калькуляція собівартості NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 (калькуляція ціни). У калькуляції не наведено вартість експедиційних витрат, які мали б бути включені з причини складного логістичного маршруту. В цій калькуляції визначений опис по конкретним товарам, з урахуванням «Вантажних перевезень», яка вказана по товарам. Зовсім не зрозуміло, що мав на увазі продавець і що, конкретно, входить в ці перевезення, які числові значення: чи це транспортні витрати? Яка повна сума по кожному артикулу і яку суму складають транспортні витрати, що давало б можливість митному органу ідентифікувати оцінювані товари. Відсутня калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.

В інвойсі від 01.04.2024 №NTL-FTL20240401 не зазначені умови оплати, також ніяких даних, крім ціни за одиницю товару не вказано, більш ніяких числових значень, які можна було визначити, що такі значення включені в вартість зазначеного товару. Тобто, позивач не надав документального механізму щодо підтвердження числових значень складових митної вартості і, які саме, складові включені в ціну товару по інвойсу від 01.04.2024 №NTL-FTL20240401. Харківською митницею позивачу було запропоновано додати відомості (розрахунки) стосовно того які саме числові значення транспортних складових включені в ціну товару, але своїм листом від 01.04.2024 №NTLFTL20240401-1 позивач проінформував загальними фразами про те, що вартість перевезення, логістика, розвантажувальні роботи включені в ціну товару, згідно інвойсу. Тобто, в документах, які декларант надав до митного оформлення не міститься жодних розрахунків, щодо саме числових значень складових митної вартості.

До митного контролю і митного оформлення декларантом не було подано митної декларації країни відправлення з відмітками митних органів країни відправлення. Факт того, що до митниці не надавався даний документ підтверджується відсутністю у графі 44 зазначеної ЕМД №24UA60U9 реквізитів документа за кодом « 9610», яким має бути позначено такий документ відповідно до Класифікатора документів.

Замість копії декларації країни відправлення позивачем було подано транзитну митну декларацію на бланку Т1 №24ROCT1900VD5276L4 від 06.06.2024, тобто зовсім інший документ.

Відповідно до п.3 контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 «Умови доставки» зазначено, що «Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період», а відповідно до п.7 цього контракту покупець приймає товар, отриманий від постачальника в порту призначення, тобто здійснюється передача товару покупцю. У інвойсі від 01.04.2024 №NTL-FTL20240401 зазначені обрані декларантом умови поставки CPT KHARKIV.

Відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту 92 (freight prepaid). У ЕМД №24UA60U9 зазначено іншого відправника (вантажовідправник - SHAOXING ZHAGCHUANG TEXTILE CO., LTD, ніж в документі під кодом « 9000» видаткова накладна Goods Delivery Note №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 де відправником зазначено NOVINO TRADING LTD.

Відсутній договір з вантажовідправником SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD.

У зв`язку з чим 10.06.2024 було запропоновано надати додаткові документи. У відповідь на повідомлення митниці декларантом підприємства було надіслано лист, в якому було зазначено про неможливість надання додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість. Таким чином, 11.06.2024, митницею було прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та керуючись статтями ст.: 54, 55, 57, 58 МКУ підготовлено рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару №1 від 11.06.2024 №UA807000/2024/000387/2 за другорядним методом.

Щодо оскарження рішення про коригування митної вартості №807000/2024/000388/2 від 10.06.2024 зазначено, що 10.06.2024 року до митного поста «Барабашово» Харківської митниці підприємством ТОВ «Фрізон Трейд» (код 43974281) була подана до митного контролю та митного оформлення електронна митна декларація №24UA67U2 на товари: «Трикотажне полотно…, код товару згідно з УКТЗЕД , що надійшов на адресу ТОВ «Фрізон Трейд». За зовнішньоекономічним контрактом з SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., NO.186 QINGWANG KEXI SHAOXING ZHEJIANG, CHINA.

До митного оформлення декларантом було подано документи, що зазначені в графі 44 вказаної ЕМД.

Під час здійснення співробітником підрозділу митного контролю та оформлення митного ЕМД №24UA67U2 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів, зокрема за кодом: 101-1 (Витребування оригіналів документів, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку їх копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів); за кодами: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості), 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів).

10.06.2024 до спецпідрозділу митниці (відділу контролю митної вартості управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання) був направлений запит №485 щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів за ЕМД №24UA67U2. Причиною направлення вказаного запиту є спрацювання АСАУР щодо можливого заниження митної вартості.

Аналіз цінової бази ЄАІС Держмитслужби показав, що рівень митної вартості подібних (аналогічних) товарів за фактами митних оформлень митницями України був значно вищим ніж заявлений - заявлено МВ, дол. США/кг Товар №1 - 2,03, Товар №2 - 2,01, мінімальний рівень МВ ЄАІС Держмитслужби, дол. США/кг - 3,96, джерело МД №№24UA90U2 від 30.03.2024.

Надана позивачем до митного контролю і митного оформлення калькуляція собівартості NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 (калькуляція ціни).

Відсутня калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.

В інвойсі від 03.04.2024 №NTL-FTL20240403 не зазначені умови оплати, також ніяких даних, крім ціни за одиницю товару не вказано, більш ніяких числових значень, які можна було визначити, що такі значення включені в вартість зазначеного товару. Тобто, позивач не надав документального механізму щодо підтвердження числових значень складових митної вартості і, які саме, складові включені в ціну товару по інвойсу від 03.04.2024 №NTL-FTL20240403. Харківською митницею позивачу було запропоновано додати відомості (розрахунки) стосовно того які саме числові значення транспортних складових включені в ціну товару, але своїм листом від 03.04.2024 №NTLFTL20240403-1 позивач проінформував загальними фразами про те, що вартість перевезення, логістика, розвантажувальні роботи включені в ціну товару, згідно інвойсу. Тобто, в документах, які декларант надав до митного оформлення не міститься жодних розрахунків, щодо саме числових значень складових митної вартості.

До митного контролю і митного оформлення декларантом не було подано митної декларації країни відправлення з датою експорту та відмітками митних органів країни відправлення.

Факт того, що до митниці не надавався даний документ підтверджується відсутністю у графі 44 зазначеної ЕМД №24UA67U2 реквізитів документа за кодом « 9610», яким має бути позначено такий документ відповідно до Класифікатора документів.

Замість копії декларації країни відправлення позивачем було подано транзитну митну декларацію на бланку Т1 №24ROCT1900JF5280L5 від 04.06.2024, тобто зовсім інший документ.

Згідно до ст.3 Контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 товар покупцю доставляється на умовах поставки Інкотермс-2010.

Відповідно до п.3 контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 «Умови доставки» зазначено, що «Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період», а відповідно до п.7 цього контракту покупець приймає товар, отриманий від постачальника в порту призначення, тобто здійснюється передача товару покупцю.

У інвойсі від 03.04.2024 №NTL-FTL20240403 зазначені обрані декларантом умови поставки CPT KHARKIV.

Відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту 07 (freight prepaid) та банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури.

У ЕМД №24UA67U2 зазначено іншого відправника (вантажовідправник - SHAOXING ZHAGCHUANG TEXTILE CO., LTD, ніж в документі під кодом « 9000» видаткова накладна Goods Delivery Note №NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 де відправником зазначено NOVINO TRADING LTD.

У зв`язку з чим 10.06.2024 було запропоновано надати додаткові документи. У відповідь на повідомлення митниці декларантом підприємства було надіслано лист, в якому було зазначено про неможливість надання додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість. Таким чином, 11.06.2024, митницею було прийнято рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та керуючись статтями ст.: 54, 55, 57, 58 МКУ підготовлено рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару №1 від 11.06.2024 №UA807000/2024/000388/2 за другорядним методом.

Щодо позовних вимог про визнання протиправними та скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення представником відповідача зазначено, що товари позивача були оформлені та випущені у вільний обіг за новими електронними митними деклараціями №24UA87U2 від 25.05.2024; №24UA32U0 від 11.06.2024; №24UA34U9 від 11.06.2024 і на теперішній час саме ці декларації має юридичну силу. Рішенням Конституційного Суду України від 16.04.2009 № 7-рп/2009 визначено, що ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Ненормативні правові акти є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені після їх виконання. Обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення. Отже, оскаржувані картки відмови вичерпали свою дію фактом її виконання позивачем шляхом здійснення декларування товарів за новими митними деклараціями.

Зважаючи на вищезазначене, вимога позивача про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є неналежним та неправильним способом захисту прав позивача, оскільки скасування оскаржуваних карток відмови не поновлюватиме митні декларації, за якою було вперше заявлено до митого оформлення товари позивача, бо ці товари вже оформлено у митному відношенні та випущено у вільний обіг за новою митною декларацією. ОТже, відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

Через систему "Електронний суд" представником позивача надіслано відповідь на відзив, в якій підтримано правову позицію, викладену в позові.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" (61036, місто Харків, вулиця Морозова, будинок 7, ) зареєстроване в якості юридичної особи.

15.05.2023 року між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФРІЗОН ТРЕЙД» (Покупець) (далі Позивач/ ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД») та NOVINO TRADING LIMITED (Постачальник) укладено контракт № NTL20230515/2 (далі Контракт).

13.06.2023 року між ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» та NOVINO TRADING LIMITED було укладено додаткову угоду б/н до Контракту, у зв`язку зі зміною банківських реквізитів Покупця.

20.03.2024 року між ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» та NOVINO TRADING LIMITED укладено додаткову угоду б/н до Контракту, якою було доповнено статтю 3.

Статтею 1 абзацом першим Контракту визначено, що: «За цим договором Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі «Товар»)».

Статтею 2 абзацом другим Контракту встановлено: «Загальна кількість і асортимент поставленого Товару складається з партій товару, кількість яких визначається і інвойсі на кожну поставку».

Відповідно до ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі».

Згідно зі ст. 4 Контракту: «Ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валюта контракту і платежів долар США».

У відповідності до абз. 2 ст. 5 Контракту «Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця».

У відповідності до статті 8 Контракту: «Товар поставляється в експортній упаковці відповідно до кожного виду продукції і стандарту країни Постачальника. Упаковка повинна відповідати стандартам або специфікаціям і забезпечувати, за умови належного поводження з вантажем, збереження Товару при транспортуванні з урахуванням перевалок. Вартість тари та/або упаковки включена у вартість Товару».

11.01.2022 року між Приватним підприємством «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» (виконавець) (далі Декларант) і ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» (замовник) укладено договір про надання послуг по декларуванню товарів № 11/01-22/1 (далі Договір № 11/01- 22/1).

Пунктом 1.1. Договору № 11/01-22/1 визначено, що: «Замовник доручає, а виконавець зобов`язується за обумовлену плату і в обумовлений термін надавати послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів (далі товарів) Замовника, що переміщуються через митний кордон України, та їх оформленню у митницях України, а також надавати інші, пов`язані із зовнішньоекономічною діяльністю Замовника, послуги».

З метою митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно умов вищевказаного Контракту, декларантом було подано до Харківської митниці 3 електронні митні декларації..

1. 23.05.2024 року декларантом було подано електронну митну декларацію №24UA09U4 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено на умовах вищевказаного Контракту. За вказаною ЕМД митна вартість товару становить 42 246,41 доларів США.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи:

1.Пакувальний лист (Packing list) б/н від 14.03.2024 року;

2.Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року;

3.Коносамент (Bill of lading) №77 від 24.03.2024року;

4.Автотранспортна накладна (Road consignment note) №8444 від 20.05.2024 року;

5.Декларація (Dispatch note model T1) № 24ROCT від 14.05.2024 року;

6.Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року;

7.Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № NTL-FTL20240129/2 від 29.01.2024 року (з перекладом);

8.Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-55/05-2024 від 23.05.2024 року;

9.Розрахунок ціни (калькуляція) № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року (з перекладом);

10. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 13.06.2023 року;

11. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 20.03.2024 року;

12. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року;

13. Договір про надання послуг митного брокера № 11/01-22/1 від 11.01.2022 року;

14. Видаткова накладна № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року (з перекладом);

15. Відвантажувальна специфікація № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року (з перекладом);

16. Комерційна пропозиція № NTL20230509 від 09.05.2023 року (з перекладом);

17. Лист № 0524/09-1 від 09.05.2024 року з інформацією від ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД», що страхування вантажу не здійснювалося;

18. Лист № 0524/09-2 від 09.05.2024 року з інформацією від ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД», що вантаж не підлягає ліцензуванню;

19. Лист № NTL-FTL20240314-1 від 14.03.2024 року з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

20. Лист № NTL-FTL20240314-2 від 14.03.2024 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

21. Лист № NTL-FTL20240314-3 від 14.03.2024 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися. (з перекладом);

22. Лист № NTL-FTL20240314-4 від 14.03.2024 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

23. Лист № NTL-FTL20240314-5 від 14.03.2024 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом);

24. Якісний опис № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року (з перекладом).

23.05.2024 відповідачем було направлено позивачу повідомлення № 461463, в якому зазначалося, що «В зв`язку з надходженням до ВКМВ УМПКМВМТРЗЕД запиту з ПМО щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товару №1 в зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів, спрацюванням АСАУР (Порядок здійснення аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Державної митної служби України від 01.07.2021 №476) У відповідності до вимог п.5 ст.55 та п.4 ст.57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Відповідно до вимог статей 52, 58 МКУ декларант або уповноважена ним особа зобов`язані подати митному органу достовірні відомості, що документально підтверджують відсутність: 1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві; 4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів; На виконання вимог статті 54 МКУ та відповідно до вимог статті 53 МКУ в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи: причини зменшення фактурної вартості товару - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації; - ліцензійний чи авторський договір, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення з перекладом (згідно ст. 254 МКУ); - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП Держзовнішінформ або ДП Укрпромзовнішекспертиза) з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476; - Транспортно-експедиційні рахунки, заявки перевезення, договори тощо. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

24.05.2024 року позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, а саме:

- у відповіді №24/05/2024-1 щодо причин зменшення фактурної вартості товару, зазначено, що жодної зміни вартості товару за інвойсом №NTL-FTL20240314 не відбувалося .

- у відповіді №24/05/2024-2 щодо надання додаткових документів, а саме рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) зазначено, що пунктом 3 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), та лише у випадку наявності такого документа. У відношенні товару відвантаженого по інвойсу №NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у відповідача листом постачальника № NTL-FTL20240314-3 від 14.03.2024 року на підтвердження цього факту. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п. 3 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається.

- у відповіді №24/05/2024-3 щодо надання виписки з бухгалтерської документації, вказано, що пунктом 4 .ч 3 ст. 53 МК України передбачено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа. Абзацом 2 статті 5 Контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 року встановлено, що Сторони домовились, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передплата, на розсуд покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді №24/05/2024-4 щодо надання ліцензійного чи авторського договору покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, зазначено , що пунктом 5 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, та лише у випадку наявності такого документа. Ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, не укладалися. Отже, ліцензійний та авторський договір покупця не укладалися, а тому відповідно до п. 5 ч. 3 ст.53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙЛ» таких договорів не вимагається.

- у відповіді №24/05/2024-5 щодо надання каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару, вказано, що пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Вказано, що прайс-лист № NTL-FTL20240129/2 від 29.01.2024 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» подано разом із митною декларацією №24UA09U4 та вже знаходиться y відповідача.

- у відповіді №24/05/2024-6 щодо копії митної декларації країни відправлення з перекладом, зазначено, що пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документа. Вказуємо, що декларацію № MRN24ROCT від 14.05.2024 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» подано разом із митною декларацією №24UA09U4 та вже знаходиться у Відповідача. З приводу перекладу копії митної декларації країни відправлення, зазначено, що 01.01.1988 року було прийнято Конвенцію про спрощення формальностей у торгівлі товарами, до якої приєдналася також держава Україна. Ця Конвенція встановлює інструменти для спрощення формальностей у торгівлі товарами між Європейським економічним співтовариством та країн ЄАВТ, зокрема, шляхом запровадження єдиного адміністративного документа (ЄАД), який необхідно використовувати для будь-якої процедури імпорту чи експорту, а також для процедури спільного транзиту, застосовного у торгівлі між Договірними сторонами незалежно від виду та походження товарів (ст. 1Конвенції). Тобто, Конвенцією від 01.01.1988 року спрощено формальності у торгівлі товарами між країнами-учасницями Конвенції і третіми країнами шляхом укладення ЄАД за уніфікованою формою, переклад якої не вимагається.

- у відповіді №№24/05/2024-7 з приводу надання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП Держзовнішінформ або ДП Укрпромзовнішекспертиза) з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476, зазначено, що Висновок експерта №20-55/05-2024 від 23.05.2024 року, підготовлений ТОВ «Одеський аукціонний центр», було надано разом митною декларацією N24UA09U4 та вже знаходиться у відповідача.

- у відповіді №24/05/2024-8 щодо транспортно-експедиційних рахунків, заявок перевезення, договорів тощо, зазначено, що пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Дане положення містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. Відповідно до ст. 3 Контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС- 2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №NTLFTL20240314 від 14.03.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» транспортно-експедиційних рахунків, заявок перевезення, договорів тощо не вимагається.

- у відповіді №24/05/2024-9 - щодо митної декларації №24UA09U4 про те, що у зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів, вказано, що частиною 2 ст. 53 МК України визначено перелік документів, які підтверджують митну вартість товару. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів відсутня. Частиною 3 ст. 53 МК України встановлено перелік документів, які митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках та за наявності цих документів може їх витребувати. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня. Частиною 4 ст. 53 МК України надано перелік документів, які митний орган може витребувати виключно за наявності та у випадку обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня. Частиною 5 ст. 53 МК України прямо визначено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Отже, інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами ,2 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч.5 ст. 53 МК України.

24.05.2024 митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000370/2, в якому вказано наступне: «Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57-63 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари зокрема: наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром; відсутній договір та заявка про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR від 20.05.2024 №8444;в графі 3 CMR від 20.05.2024 №8444 відсутня інформація про місце розвантаження, у графі 23 відсутній підпис перевізника; наданий до митного оформлення прайс-лист від 29.01.2024 №NTL-FTL20240129/2 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо під контракт «SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD» c «NOVINO TRADING LTD» від 15.05.2023 №NTL20230515/2 (який вказаний у поданій МД) та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральноі угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців;

- відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту від 24.03.2024 №77;

- відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту від 24.03.2024 №77;

- декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару з Китаю ( рахунки фрахту) тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;

- у наданій до митного оформлення декларації зазначені умови поставки СРТ Харків, але згідно коносаменту від 24.03.2024 №77 зазначено маршрут NINGBO Constanta , та відсутні відомості щодо вартості транспортних послуг від Румунії до кордону України, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-55/05-2024 від 23.05.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 р. №2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №440 зі змінами;

- відповідно до листа від 14.03.2024 №NTL-FTL20240314-1 зазначено що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу від 14.03.2024 №NTL-FTL20240314 вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару, таким чином наперед відомо про вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи що не логічно у зв`язку із складною логістикою постачанням та не наданням декларантом документального підтвердження відомостей, щодо вартості цих складових, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;

- відповідно до листа від 14.03.2024 від №NTL-FTL20240314-3 зазначено про те що посередницькі послуги не залучалися але товаровідправником є особа відмінна від контрактоотримувача, морським та авто перевізниками є особи відмінні від китайського контрактоотримувача, що потребує додаткових витрат та можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;

- в зв`язку з поставкою товару за непрямим контрактом відсутні згідно п.2 ст. 53 МКУ інші платіжні та/або бухгалтерські документи між «SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD» та «NOVINO TRADING LTD, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - відсутні транспортні довідки, рахунки; - декларантом не надана митна декларація країни відправлення; а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості товару; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари; 3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України; відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; 5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару:- на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; - витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час становить: товар 1) 3.96 $/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість даного товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібний (аналогічний) товар, оформлений на таких саме комерційних умовах у максимально наближений час, що наявні: тов.1) - №UA500080/2024/005380 від 26.03.2024, за тим же кодом товару згідно УКТ ЗЕД, країною походження (Китай), комерційними умовами поставки (CPT). При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. Коригування митної вартості товару здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МКУ. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 3.96 $/кг. Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених пунктом 3 статті 53 Митного кодексу України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом наведено у електронному повідомленні декларанту. Також повідомляємо, що 1. Згідно п.6 статті 54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у т.ч. у разі неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МКУ. 2. Декларант має права, - викладені у п. 3 статті 52 МКУ щодо випуску у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом, у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 статті 55 МКУ. 3. Декларант має право на оскарження рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду».

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000431 від 24.05.2024 року.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000431 від 24.05.2024 року та з метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 МК України, Декларант з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ №24UA87U2 від 25.05.2024 року та додатково було сплачено різницю між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною Декларантом, та митною вартістю, визначеною митним органом, у розмірі 475 358,90 гривень.

2. 10.06.2024 року декларантом було подано електронну митну декларацію №24UA60U9 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено на умовах вищевказаного Контракту. За вказаною ЕМД митна вартість товару становить40 309,92 доларів США.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) б/н від 01.04.2024 року;

2.Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року;

3.Коносамент (Bill of lading) №92 від 06.04.2024 року;

4.Автотранспортна накладна (Road consignment note) №6680 від31.05.2024 року;

5.Супровідний документ T1 (Dispatch note model T1) № 24ROCT1900VD5276L4 від 06.06.2024 року;

6.Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року;

7.Прейскурант (прайс-лист) виробника товару №NTL-FTL20240118/001 від 18.01.2024 року (з перекладом);

8.Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-14/06-2024 від 10.06.2024 року;

9.Розрахунок ціни (калькуляція) № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року (з перекладом);

10. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 13.06.2023 року;

11. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 20.03.2024 року;

12. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року;

13. Договір про надання послуг митного брокера № 11/01-22/1 від 11.01.2022 року;

14. Видаткова накладна № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року (з перекладом);

15. Відвантажувальна специфікація № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року (з перекладом);

16. Комерційна пропозиція № NTL20230509 від 09.05.2023 року (з перекладом);

17. Лист № 0524/14-1 від 14.05.2024 року з інформацією від ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД», що страхування вантажу не здійснювалося;

18. Лист № 0524/14-2 від 14.05.2024 року з інформацією від ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД», що вантаж не підлягає ліцензуванню;

19. Лист № NTL-FTL20240401-1 від 01.04.2024 року з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

20. Лист № NTL-FTL20240401-2 від 01.04.2024 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

21. Лист № NTL-FTL20240401-3 від 01.04.2024 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися. (з перекладом);

22. Лист № NTL-FTL20240401-4 від 01.04.2024 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

23. Лист № NTL-FTL20240401-5 від 01.04.2024 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом);

24. Якісний опис №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року (з перекладом).

10.06.2024 відповідачем було направлено позивачу повідомлення № 463558, в якому зазначалося, що «В зв`язку з надходженням до ВКМВ УМПКМВМТРЗЕД запиту з ПМО щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товару №1 в зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів, спрацюванням АСАУР (Порядок здійснення аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Державної митної служби України від 01.07.2021 №476) У відповідності до вимог п.5 ст.55 та п.4 ст.57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Відповідно до вимог статей 52, 58 МКУ декларант або уповноважена ним особа зобов`язані подати митному органу достовірні відомості, що документально підтверджують відсутність: 1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві; 4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів; На виконання вимог статті 54 МКУ та відповідно до вимог статті 53 МКУ в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи: причини зменшення фактурної вартості товару - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації; - ліцензійний чи авторський договір, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення з перекладом (згідно ст. 254 МКУ); - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП Держзовнішінформ або ДП Укрпромзовнішекспертиза) з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476; - Транспортно-експедиційні рахунки, заявки перевезення, договори тощо. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

11.06.2024 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, а саме:

- у відповіді №11/06/2024-1 - щодо надання додаткових документів, а саме рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), зазначено, що пунктом 3 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), та лише у випадку наявності такого документа. У відношенні товару відвантаженого по інвойсу №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у Відповідача листом Постачальника №NTLFTL20240401-3 від 01.04.2024 року на підтвердження цього факту. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п. 3 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається.

- у відповіді №11/06/2024-2 щодо надання виписки з бухгалтерської документації, вказано наступне : пунктом 4 ч. 3 ст. 53 МК України передбачено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа. Абзацом 2 статті 5Контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 року встановлено, що Сторони домовились, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передплата, на розсуд покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді №11/06/2024-3 щодо надання ліцензійного чи авторського договору покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, зазначено , що Пунктом 5 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, та лише у випадку наявності такого документа. Ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, не укладалися. Отже, ліцензійний та авторський договір покупця не укладалися, а тому відповідно до п. 5 ч. 3 ст.53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» таких договорів не вимагається.

- у відповіді №11/06/2024-4 щодо надання каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару, зазначено, що пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Також зазначено, що прайс-лист №NTL-FTL20240118/001 від 18.01.2024 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» було подано разом із митною декларацією №24UA60U9 та вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді №11/06/2024-5 щодо копії митної декларації країни відправлення з перекладом, зазначено, що пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документа. Декларацію №MRN24ROCT1900VD5276L4 від 06.06.2024 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» було подано разом із митною декларацією №24UA60U9 та вже знаходиться у Відповідача. З приводу перекладу копії митної декларації країни відправлення, зазначено, що 01.01.1988 року було прийнято Конвенцію про спрощення формальностей у торгівлі товарами, до якої приєдналася також держава Україна. Ця Конвенція встановлює інструменти для спрощення формальностей у торгівлі товарами між Європейським економічним співтовариством та країн ЄАВТ, зокрема, шляхом запровадження єдиного адміністративного документа (ЄАД), який необхідно використовувати для будь-якої процедури імпорту чи експорту, а також для процедури спільного транзиту, застосовного у торгівлі між Договірними сторонами незалежно від виду та походження товарів (ст. 1Конвенції). Тобто, Конвенцією від 01.01.1988 року спрощено формальності у торгівлі товарами між країнами-учасницями Конвенції і третіми країнами шляхом укладення ЄАД за уніфікованою формою, переклад якої не вимагається.

- у відповіді №11/06/2024-6- щодо надання додаткових документів, а саме висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП Держзовнішінформ або ДП Укрпромзовнішекспертиза) з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476, зазначено, що Висновок експерта №20-14/06-2024 від 10.06.2024 року, підготовлений ТОВ «Одеський аукціонний центр», було надано разом митною декларацією №24UA60U9 та вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді №11/06/2024-7 щодо надання додаткових документів, а саме транспортно-експедиційні рахунки, заявки перевезення, договори тощо, зазначено, що пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Відповідно до ст. 3 Контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС- 2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercialinvoice (рахунку-фактурі) №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» транспортно- експедиційних рахунків, заявок перевезення, договорів тощо не вимагається.

- у відповіді №11/06/2024-8 щодо митної декларації №24UA60U9 про те, що у зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів, зазначено, що : частиною 2 ст. 53 МК України визначено перелік документів, які підтверджують митну вартість товару. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів відсутня. Частиною 3 ст. 53 МК України встановлено перелік документів, які митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках та за наявності цих документів може їх витребувати. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня.

Частиною 4 ст. 53 МК України надано перелік документів, які митний орган може витребувати виключно за наявності та у випадку обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних иабо подібних товарів також відсутня. Частиною 5 ст. 53 МК України прямо визначено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Отже, інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч.5 ст. 53 МК України.

10.06.2024 відповідачем було направлено позивачу повідомлення № 463571, в якому в доповнення до попереднього повідомлення просимо додатково надати відповідні документи.

11.06.2024 позивачем надано відповіді на вищевказане повідомлення відповідача.

Також, 11.06.2024 відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року, в якому вказано наступне: «Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.: 54, 55, 57, 58-63 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема:

- наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству;

- відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- наданий до митного оформлення прайс лист від 18.01.2024 №NTLFTL20240118/001є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ФРІЗОН ТРЕИ?Д" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс- лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців;

- інформацію, наведену листі №NTL-FTL20240401-1 від 01.04.2024 та калькуляції №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 2 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті; інформація, наведена в листі №NTL-FTL20240401-3 від 01.04.2024 та додатково надісланому листі №11/06/2024-11 від 11.06.2024 не є дійсною, адже контрактоутримувачем є NOVINO TRADING LTD, а відправником SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD, також морське перевезення, транспортне перевезення, транспортно-експедиційні послуги можна вважати посередницькими послугами;

- у калькуляції №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 не наведено вартість експедиційних витрат, які мали б бути включені з причини складного логістичного маршруту;

- відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту №92;

- відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту №92 (freight prepaid);

- відсутній договір про перевезення, з перевізником, що зазначений в CMR №6680;

- в графі 3 CMR №6680 відсутня інформація про місце розвантаження, у графі 23 відсутній підпис перевізника, у графі 22 відсутній підпис відправника;

- відсутні заявки щодо транспортного перевезення, рахунки щодо транспортного перевезення;

- відсутня калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта №20-14/06-2024 від 10.06.2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 р. №2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами, та у зв`язку з тим що у ньому визначається ринкова вартість, а не митна вартість;

- відсутній договір з вантажовідправником SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD;

- відсутній переклад супровідного документа T1 (Dispatch note model T1) №24ROCT1900VD5276L4;

- декларантом не надана митна декларація країни відправлення з відмітками митних органів країни відправлення. а також в зв`язку з неможливістю надати декларантом всі витребувані додаткові документи, передбачені п.3 ст.53 МКУ;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари; 3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані;

- відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України;

- відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; 5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару:

- на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів;

- витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості раніше визнаних (визначених) товарів, оформлених митними органами становить: товар 1) 3,96 $/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість даних товарів скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товарам є наявна у митного органу цінова інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях: товар 1) №UA500080/2024/003990 від 30.05.2024, код товару згідно з УКТ ЗЕД , країна походження CN (Китай), умови поставки CPT, вага нетто 2530 кг. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МКУ. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 3,96 $/кг. Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених пунктом 3 статті 53 Митного кодексу України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом наведено у електронному повідомленні декларанту. Також повідомляємо, що 1. Згідно п.6 статті 54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю у т.ч. у разі неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МКУ. 2. Декларант має права, - викладені у п. 3 статті 52 МКУ щодо випуску у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом, у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 статті 55 МКУ. 3. Декларант має право на оскарження рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду».

Відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000458 від 11.06.2024 року.

Через винесення відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000458 від 11.06.2024 року та з метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 МК України, Декларант з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40ДЕ №24UA32U0 від 11.06.2024 року, додатково було сплачено різницю між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною Декларантом, та митною вартістю, визначеною митним органом, у розмірі 460 418,37 гривень.

3. 10.06.2024 року декларантом було подано електронну митну декларацію №24UA67U2 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено на умовах вищевказаного Контракту. За вказаною ЕМД митна вартість товару становить 36 942,99 доларів США.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи:

1.Пакувальний лист (Packing list) б/н від 03.04.2024 року;

2.Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року;

3.Коносамент (Bill of lading) №07 від 06.04.2024 року;

4.Автотранспортна накладна (Road consignment note) №9225 від 31.05.2024 року;

5.Супровідний документ T1 (Dispatch note model T1) № 24ROCT1900JF5280L5 від 04.06.2024 року;

6.Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року;

7.Прейскурант (прайс-лист) виробника товару NTL-FTL20240226/003 від 26.02.2024 року (з перекладом);

8.Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-05/06-2024 від 07.06.2024 року;

9.Розрахунок ціни (калькуляція) № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року (з перекладом);

10. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 13.06.2023 року;

11. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 20.03.2024 року;

12. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року;

13. Договір про надання послуг митного брокера № 11/01-22/1 від 11.01.2022 року;

14. Видаткова накладна № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року (з перекладом);

15. Відвантажувальна специфікація № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року (з перекладом);

16. Комерційна пропозиція № NTL20230509 від 09.05.2023 року (з перекладом);

17. Лист № 0524/14-5 від 14.05.2024 року з інформацією від ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД», що страхування вантажу не здійснювалося;

18. Лист № 0524/14-6 від 14.05.2024 року з інформацією від ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД», що вантаж не підлягає ліцензуванню;

19. Лист № NTL-FTL20240403-1 від 03.04.2024 року з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

20. Лист № NTL-FTL20240403-2 від 03.04.2024 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

21. Лист № NTL-FTL20240403-3 від 03.04.2024 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися. (з перекладом);

22. Лист № NTL-FTL20240403-4 від 03.04.2024 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

23. Лист № NTL-FTL20240403-5 від 03.04.2024 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб не було отримано (з перекладом);

24. Якісний опис № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року (з перекладом).

10.06.2024 відповідачем було направлено позивачу повідомлення № 463591, в якому зазначалося, що «В зв`язку з надходженням до ВКМВ запиту щодо вирішення спірного питання правильності визначення митної вартості товару №1 в зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів, спрацюванням АСАУР (Порядок здійснення аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Державної митної служби України від 01.07.2021 №476) У відповідності до вимог п.5 ст.55 та п.4 ст.57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Відповідно до вимог статей 52, 58 МКУ декларант або уповноважена ним особа зобов`язані подати митному органу достовірні відомості, що документально підтверджують відсутність: 1) обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) умов або застережень щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) умов, за якими частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем надходить прямо чи опосередковано продавцеві; 4) відносин пов`язаності між продавцем та покупцем, які вплинули на ціну оцінюваних товарів; На виконання вимог статті 54 МКУ та відповідно до вимог статті 53 МКУ в зв`язку з тим, що документи, зазначені у частині другій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи: причини зменшення фактурної вартості товару - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); - виписку з бухгалтерської документації; - ліцензійний чи авторський договір, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення з перекладом (згідно ст. 254 МКУ); - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП Держзовнішінформ або ДП Укрпромзовнішекспертиза) з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476; - Транспортно-експедиційні рахунки, заявки перевезення, договори тощо. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

11.06.2024 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, а саме:

- у відповіді №11/06/2024-20 від 11.06.2024 року - щодо митної декларації №24UA67U2 про надання додаткових документів, а саме виписку з бухгалтерської документації, зазначено, що пунктом 4 ч. 3 ст. 53 МК України передбачено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як виписку з бухгалтерської документації, та лише у випадку наявності такого документа. Абзацом 2 статті 5 Контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 року встановлено, що Сторони домовились, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу - три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передплата, на розсуд покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №NTLFTL20240403; Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення). На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» виписки з бухгалтерської документації не вимагається.

- у відповіді №11/06/2024-21 від 11.06.2024 року щодо надання додаткових документів, а саме транспортно-експедиційних рахунків, рахунків експедиційних витрат, заявок перевезення, договорів, рахунків збереження товарів в місце призначення, рахунків завантаження-розвантаження контейнера/товару, портових зборів зазначено, що пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Відповідно до ст. 3 Контракту №NTL20230515/2 від 15.05.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунку-фактурі) №NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: СРТ означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» транспортно-експедиційних рахунків, заявок перевезення, договорів тощо не вимагається.

- у відповіді №11/06/2024-22 від 11.06.2024 року щодо надання додаткових документів, а саме каталогів, специфікацій, загальних справжніх прейскурантів (прайс-листів) виробника товару, вказано наступне: пунктом 6 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, та лише у випадку наявності такого документа. Прайс-лист №NTL-FTL20240226/003 від 26.02.2024 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» подано разом із митною декларацією №24UA67U2 та вже знаходиться у відповідача.

- у відповіді №11/06/2024-23 від 11.06.2024 року щодо надання додаткового документа, а саме копії митної декларації країни відправлення (походження) з перекладом, вказано наступне: пунктом 7 ч. 3 ст. 53 МК України встановлено, що митний орган виключно у встановлених цією частиною випадках може витребувати такий додатковий документ, як копія митної декларації країни відправлення, та лише у випадку наявності такого документа. Декларацію №MRN24ROCT1900JF5280L5 від 04.06.2024 року ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» подано разом із митною декларацією №24UA67U2 та вже знаходиться у Відповідача. З приводу перекладу копії митної декларації країни відправлення, зазначено, що 01.01.1988 року було прийнято Конвенцію про спрощення формальностей у торгівлі товарами, до якої приєдналася також держава Україна. Ця Конвенція встановлює інструменти для спрощення формальностей у торгівлі товарами між Європейським економічним співтовариством та країн ЄАВТ, зокрема, шляхом запровадження єдиного адміністративного документа (ЄАД), який необхідно використовувати для будь-якої процедури імпорту чи експорту, а також для процедури спільного транзиту, застосовного у торгівлі між Договірними сторонами незалежно від виду та походження товарів (ст. 1Конвенції). Тобто, Конвенцією від 01.01.1988 року спрощено формальності у торгівлі товарами між країнами-учасницями Конвенції і третіми країнами шляхом укладення ЄАД за уніфікованою формою, переклад якої не вимагається.

- у відповіді №11/06/2024-24 від 11.06.2024 року щодо необхідності надання додаткових документів, а саме висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476, зазначено, що Висновок експерта №20-05/06-2024 від 07.06.2024 року, підготовлений ТОВ «Одеський аукціонний центр», було надано разом митною декларацією №24UA67U2 та вже знаходиться у Відповідача.

- у відповіді №11/06/2024-25 від 11.06.2024 року щодо митної декларації №24UA67U2 про те, що у зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСАУР «Інспектор2006» пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів, вказано наступне: Частиною 2 ст. 53 МК України визначено перелік документів, які підтверджують митну вартість товару. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів орган виключно у встановлених цією частиною випадках та за наявності цих документів може їх витребувати. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня. Частиною 4 ст. 53 МК України надано перелік документів, які митний орган може витребувати виключно за наявності та у випадку обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість. Серед цього переліку інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів також відсутня. Частиною 5 ст. 53 МК України прямо визначено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Отже, інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч.5 ст. 53 МК України.

Копія повідомлення про прийняття митним органом вищевказаних відповідей декларанта 11.06.2024 підтверджено матеріалами справи.

Також, 11.06.2024 відповідачем направлено позивачу повідомлення № 463650 та № 463672 про надання додаткових документів, на які 11.06.2024 позивачем надано відповіді.

Копія повідомлення про прийняття митницею досилок в базу від 11.06.2024 міститься в матеріалах справи.

Проте, митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року, в якому вказано наступне: «Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.: 54, 55, 57, 58-63 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема:

- наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству;

- декларантом не надана митна декларація країни відправлення з датою експорту та відмітками митних органів країни відправлення;

- відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- наданий до митного оформлення прайс-лист від 26.02.2024 №NTL-FTL20240226/003 є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ «ФРІЗОН ТРЕИД» та не відображає «дійсну вартість» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральноії угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; інформацію, наведену у листі №NTL-FTL20240403-1 від 03.04.2024 та калькуляції №NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 не можна вважати достовірною, адже заздалегідь не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті;

- відсутній транспортний договір щодо морського перевезення згідно коносаменту №07;

- відсутні банківські/платіжні документи, що підтверджують факт оплати морського перевезення згідно коносаменту №07 (freight prepaid);

- інформація, наведена в листі №NTL-FTL20240403-3 від 03.04.2024 не є дійсною, адже контрактоутримувачем є NOVINO TRADING LTD, а відправником є SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD, також морське перевезення, транспортне перевезення, транспортно-експедицйні послуги вважаються посередницькими послугами;

- в інвойсі від 03.04.2024 NoNTL-FTL20240403 не зазначені умови оплати;

- наданий до митного оформлення Висновок експерта від 07.06.2024 №20-05/06-2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів, через невідповідність вимогам ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12.07.2001 р. №2658-ІІІ зі змінами та пп. 56-60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затверджений Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 зі змінами;

- відсутні документи, що надаються для підтвердження витрат на транспортування згідно ст. 53 МКУ та Наказу МФУ від 24.05.2012 №599, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиціийних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту, а також в зв`язку з неможливістю надати декларантом всі витребувані додаткові документи, передбачені п.3 ст.53 МКУ;

Щодо угод на ідентичні товари; 3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари; 4) не надана декларантом відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України;

- відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування; 5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару:

- на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів;

- витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості раніше визнаних (визначених) товарів, оформлених митними органами становить: товар 1) 3,96 $/кг; товар 2) 3,96 $/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість даних товарів скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товарам є наявна у митного органу цінова інформація щодо раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях: товар 1) №UA500080/2024/003990 від 30.05.2024, код товару згідно з УКТ ЗЕД , країна походження CN (Китай), умови поставки CPT, вага нетто 2530 кг; товар 2) 204060/2024/002101 від 08.04.2024, код товару згідно з УКТ ЗЕД , країна походження CN (Китай), умови поставки CPT, вага нетто 10 756 кг. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МКУ. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 3,96 $/кг; товар 2) 3,96 $/кг. Вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених пунктом 3 статті 53 Митного кодексу України, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом наведено у електронному повідомленні декларанту. …».

Митним органом також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000460 від 11.06.2024 року.

Через винесення Відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, в митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000460 від 11.06.2024 року та з метою випуску товару у вільний обіг у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 та ч. 2 ст. 263 МК України, Декларант з урахуванням коригувань подав нову митну декларацію ІМ 40 ДЕ №24UA34U9 від 11.06.2024 року, додатково сплачено різницю між сумами платежів, нарахованих згідно з митною вартістю, визначеною Декларантом, та митною вартістю, визначеною митним органом, у розмірі 426 398,14 гривень.

Не погоджуючись із вищевказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті електронних митних декларацій, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

По суті спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч.1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1ст. 257 Митного кодексу України).

Статтею 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами 4, 5 статті 58 Митного кодексу України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно із п.п. 5, 6, 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ч.ч. 1, 2 ст. 52 Митного кодексу України).

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу, за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 53 Митного кодексу України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.6,7 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно із ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (ч. ч. 3, 4 ст. 64 Митного кодексу України).

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного Кодексу України.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеній у постанові від 10 червня 2020 року по справі №1.380.2019.004752, яку відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України суд враховує при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В постанові від 05.05.2022 року у справі № 2040/6019/18 Верховний суд також дійшов висновку, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів.

Отже, витребування додаткових документів можливе у разі наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості.

Слід зазначити, що наявність таких обставин має бути обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Встановивши відсутність достатніх відомостей, митний орган має зазначити, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, з яких причин із поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд звертає увагу, що перед прийняттям оскаржуваних рішень, після отримання ЕМД, поданих позивачем до митного органу, управлінням митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД направлено декларанту ряд повідомлень щодо надання пояснень та додаткової інформації у зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів.

Листами позивачем, в яких викладено додаткові пояснення, повідомлено Харківську митницю, що підприємством були направлені до митного органу усі можливі документи для підтвердження заявленої митної вартості товару по ЕМД.

Також, ТОВ ФРІЗОН - ТРЕЙД повідомлено митний орган, що разом із ЕМД подавалися усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом.

Суд звертає увагу, що надання позивачем додаткових документів повинно забезпечувати можливість визначення останнім митної вартості товарів. Адже з положень пункту 2 частини 6 статті 54, частини 2 статті 256 Митного кодексу України слідує, що виконання вимог органу доходів і зборів щодо надання додаткових документів виключає можливість відмови у митному оформленні товарів. Митним органом мають аналізуватись лише ті документи та відомості в них, що дійсно мають вплив на формування митної вартості товарів.

Правомірність такого підходу неодноразово оцінювалася судами, зокрема Верховний Суд у постанові від 13.10.2021 року у справі № 804/15600/15 наголосив, що витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

З переліку витребуваних відповідачем документів неможливо встановити, недоліки яких з наданих декларантом документів не дозволили погодитися із заявленою ним митною вартістю та яким чином ці недоліки можливо усунути.

При цьому, факт ненадання позивачем додатково витребуваних документів, які підтверджують митну вартість товарів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Суд звертає увагу, що з наданих як до митниці, так і до суду документів встановлено, що на підтвердження митної вартості містяться всі складові для підтвердження митної вартості.

Так, вартість товару дол. США/м вказана у вже наявних у Відповідача прайс-листах №NTL-FTL20240129/2 від 29.01.2024 року, №NTL-FTL20240118/001 від 18.01.2024 року та NTL-FTL20240226/003 від 26.02.2024 року. Загальна вартість товару, що відображена в Митних деклараціях, підтверджена вже наявними у Відповідача інвойсами № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року.

Інвойсами № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року визначено вартість товару та умову поставки CPT, що підтверджує включення витрат на транспортування у вартість товару. Додатково це підтверджено також і вже наявними у Відповідача листами Постачальника № NTL-FTL20240314-1 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401-1 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-1 від 03.04.2024 року відповідно до яких вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

Страхування вантажу за інвойсами не здійснювалося, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами Постачальника № NTL-FTL20240314-2 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401-2 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-2 від 03.04.2024 року та листами ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» № 0524/09-1 від 09.05.2024 року, № 0524/14-1 від 14.05.2024 року та № 0524/14-5 від 14.05.2024 року.

З наданих документів вбачаєься, що отримання платежів від третіх осіб не передбачено Контрактом, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами Постачальника № NTL-FTL20240314-5 від 14.03.2024 року , № NTL-FTL20240401-5 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-5 від 03.04.2024 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року комісійні, посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами Постачальника № NTL-FTL20240314-3 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401-3 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-3 від 03.04.2024 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах інвойсах № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року ліцензування не передбачено, що підтверджується вже наявними у

Так, відповідача листами Постачальника № NTL-FTL20240314-4 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401-4 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-4 від 03.04.2024 року та листами ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» № 0524/09-2 від 09.05.2024 року, № 0524/14-2 від 14.05.2024 року та № 0524/14-6 від 14.05.2024 року.

Всі витрати вказано у калькуляціях № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року які також надавалися Відповідачу, інші витрати відсутні.

У спірних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 року, №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року зазначено: «Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству».

Суд звертає увагу, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Доводи митниці про сумніви у достовірності заявленого рівня митної вартості, є безпідставними, оскільки позивачем був поданий пакет документів, яким підтверджено правильність визначення митної вартості, а митний орган не обґрунтував того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

Такий висновок відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 19.02.2019 в справі № 805/2713/16-а:

«У даному випадку, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу (за ціною договору щодо ідентичних товарів).

Слід вказати про те, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками» (постанова є загальнодоступною в ЄДРС за посиланням:https://reyestr.court.gov.ua/Review/80168854).

Аналогічна позиція викладена у Постанові ВС від 05 травня 2022 року у справі №2040/6019/18 (адміністративне провадження № К/9901/8839/19).

Стосовно тверджень митного органу в оскаржуваних рішеннях, що позивачем не надано митної декларації країни відправлення, суд зазначає наступне.

Згідно з ч.3 ст.57 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.

Зважаючи на що, твердження представника відповідача в цій частині є необґрунтованими та не беруться судом до уваги, оскільки, як вже зазначалося,

Суд звертає увагу, що оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність порівнювати номер коносаменту, що вказаний в митній декларації країни відправлення, з номером коносаменту, поданого до митного оформлення та таке порівняння не може впливати на визначення митної вартості товару.

В постанові від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 Митного кодексу України і в ньому відсутній такий документ, як експортна декларація країни відправлення. Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.

Крім того, згідно висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження № К/9901/53456/18 ): «Крім того, перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 Митного кодексу України і в ньому відсутній такий документ, як «експортна декларація країни відправлення».

При цьому, як свідчать матеріали справи, одночасно з митними деклараціями позивачем надавалися декларації на підтвердження факту експорту товарів, а саме №24MRNROCT від 14.05.2024 року, №24MRNROCT1900VD5276L4 від 06.06.2024 року та № 24MRNROCT1900JF5280L5 від 04.06.2024 року, на які відповідач посилається й у спірних картках відмови №UA807200/2024/000431 від 24.05.2024 року, №UA807200/2024/000458 від 11.06.2024 року та №UA807200/2024/000460 від 11.06.2024 року.

Проте, митним органом дана обставина взагалі не була взята до уваги ані під час ознайомлення з додатками до ЕМД, ані під час ознайомлення з відповідями позивача на повідомлення митниці про надання додаткових пояснень та документів, ані на момент прийняття спірних рішень та формування карток відмов.

Окрім того, у спірному рішенні № UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року підставою для коригування зазначають «відсутній переклад супровідного документа T1 (Dispatch note model T1) №24ROCT1900VD5276L4».

З цього приводу суд зазначає, що 01.01.1988 було прийнято Конвенцію про спрощення формальностей у торгівлі товарами, до якої приєдналась також держава України. Ця Конвенція встановлює інструменти для спрощення формальностей у торгівлі товарами між Європейським економічним співтовариством та країн ЄАВТ, зокрема, шляхом запровадження єдиного адміністративного документа (ЄАД), який необхідно використовувати для будь-якої процедури імпорту чи експорту, а також для процедури спільного транзиту, застосованого у торгівлі між Договірними сторонами незалежно від виду та походження товарів (ст. 1 Конвенції). Тобто, Конвенцією від 01.01.1988 спрощено формальності у торгівлі між країнами-учасницями Конвенції і третіми країнами шляхом укладення ЄАД за уніфікованою формою, переклад якої не вимагається.

У постанові від 09 квітня 2021 року у справі № 804/5143/16 (адміністративне провадження №К/9901/30264/18) Верховний Суд дійшов наступного висновку; «Водночас не враховано судом й тверджень Підприємства про те, що неподання ним перекладу декларації країни експортера та відсутність в останній посилань на Підприємство як імпортера товару не могло бути підставою для невизнання визначеної ним митної вартості, адже частиною 2 статті 53 МК України такий документ не віднесений до обов`язкових для подання й, до того ж, не впливає на митну вартість як таку».

Також, спірні рішення №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 року, №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року містять наступну підставу коригування: «- наданий до митного оформлення прайс-лист … є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців».

Окрім того, у спірних рішеннях №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року помилково зазначається підстава коригування: «відсутні каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару».

Суд звертає увагу, що такі документи складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено.

Таким чином, відомості, наведені у вказаних документах виробника товару, не мають імперативного характеру, а, отже, у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації (постанова ВС від 27.01.2022 року у справі №810/3667/15).

Як свідчать матеріали справи, відповідачу одночасно з митними деклараціями надавалися прайс-листи № NTL-FTL20240129/2 від 29.01.2024 № NTLFTL20240118/001 від 18.01.2024 року та №NTL-FTL20240226/003 від 26.02.2024 року.

Щодо наявності у Відповідача прайс-листів до Митних декларацій також надавалося роз`яснення Відповідачу й у листах ТОВ «ФРІЗОН-ТРЕЙД» №24/05/2024-5 від 24.05.2024 року, № 11/06/2024-4 від 11.06.2024 року та № 11/06/2024-22 від 11.06.2024 року.

Проте, відповідачем дана обставина взагалі не була взята до уваги ані під час ознайомлення з додатками до митних декларацій, ані під час ознайомлення з відповідями позивача на повідомлення Відповідача, ані на момент прийняття протиправних рішень та карток відмови.

Щодо твердження митниці, що надані прайс-листи є по суті офертою для конкретного покупця, тобто видані продавцем безпосередньо ТОВ ФРІЗОН ТРЕЙД та не відображають дійсну вартість, то дане зауваження митниці не підтверджено жодним нормативно-правовим документом, адже відсутні законодавчі вимоги до форми та змісту таких документів, як прайс-лист.

Щодо цього Верховним Судом зроблено висновок у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19: «Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

У постанові 23 жовтня 2020 р. Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 810/690/17 міститься наступний висновок:

« 23. Посилання контролюючого органу на те, що наданий прайс-лист не можна вважати ні прайс-листом, ні комерційною пропозицією, оскільки виданий особі, що жодним чином не фігурує ні в одному документі та відповідно до загальноприйнятої практики не містить відомостей, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки дата його складання, або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, суди також обґрунтовано не взяли до уваги з огляду на те, що по - перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по - друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/ або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по - третє, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару».

Отже, прайс-листи є документами довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до змісту та форми прайс-листів, а тому посилання митного органу на недоліки наданих позивачем прайс-листів не є належним обґрунтуванням коригування митної вартості, жодним нормативним джерелом не підтверджено та ґрунтується виключно на його суб`єктивних припущеннях.

Щодо тверджень митного органу у спірних рішеннях про відсутність транспортних перевізних документів, суд зазначає наступне.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Дане положення містить застереження: транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Судом встановлено, що в даному випадку витрати на транспортування включені у вартість товару, що підтверджується, зокрема, абз. 1, 2 ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі».

У Commercial invoice (рахунках-фактурі) № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року визначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine.

Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.

Вказана позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, зазначеному в постанові від 17.05.2022 у справі № 810/1661/17 (провадження №К/9901/58788/18):

З`ясовуючи обґрунтованість зазначених розбіжностей, судами попередніх інстанцій встановлено, що як вбачається з ЕМД №125150001/2016/710666 поставка товарів здійснювалась на умовах CPT Київ.

Відповідно до правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення.

Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. Таким чином, відповідно до умов поставки CPT, витрати щодо транспортування товару покладаються на продавця..

Отже, за умовами поставки CPT витрати на транспортування вже включені у вартість товару (що також підтверджено наданими Контрактом, інвойсами № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року та ін. документами).

Враховуючи, що витрати на транспортування покладено на продавця, вимога митниці щодо надання транспортних (перевізних) документів від покупця є безпідставною.

В спірних рішеннях №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 року та №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року зазначено, що «в графі 3 CMR … відсутня інформація про місце розвантаження, у графі 23 відсутній підпис перевізника».

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у имтому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.

Твердження відповідача про відсутність підпису на автотранспортних накладних не може бути підставою для не прийняття до уваги наданого документу митним органом, як і інших документів.

Окрім того, на автотранспортних накладних містяться відтиск печатки відповідного перевізника.

Відсутність підпису на автотранспортній накладній жодним чином не впливають на числові значення складових митної вартості товару.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 04.06.2020 у справі № 820/250/17: «Стосовно ж тверджень відповідача про надання позивачем під час митного оформлення комерційних та транспортних документів, в яких відсутні печатки, підписи уповноважених осіб, відмітки митних органів іноземних держав, які повинні проставлятися при перетині митного кордону у передбачених міжнародними угодами випадках, відмітки офіційних органів країни експортеру, то, як вказали суди, вони не відповідають фактичним обставинам, адже такі комерційні документи як страховий поліс, комерційний інвойс, сертифікати якості та пакувальний лист мають всі необхідні реквізити, підписи та печатки.».

Також, у постанові Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі №280/1824/19 зроблено наступний висновок:

«Що ж до посилань Митниці на відмінність підписів відповідальної особи продавця у контракті від 10.10.2018 № DZH-ASSOL-2018/2, специфікації від 11.10.2018 № 1, додаткових угодах до зазначеного контракту від 10.12.2018 № 1 від 02.01.2019 №2, то такі розбіжності, навіть якщо вони фактично мали б місце, жодним чином не впливають на числові значення складових митної вартості товару.».

Отже, посилання відповідача на відсутність в CMR підпису Перевізника як на підставу для коригування митної вартості товару, є необґрунтованим.

Окрім того, товар поставлявся згідно до умов CPT. CMR №9621 від 25.04.2024 не є тим документом який підтверджує митну вартість товару, тобто умови міжнародного перевезення товарів не стосуються та напряму не впливають на митну вартість товару.

Окрім цього, навіть недоліки щодо оформлення CMR не можуть бути підставою для сумніву щодо правильності визначення митної вартості товару, а тому використовувати такі дані як підставу для коригування митної вартості товарів є протиправним та незаконним.

Крім того, в постанові Верховного Суду від 20 червня 2023 року у справі №380/1221/20 зазначено, що процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Відповідно до ст.4 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів, складанням вантажної накладної підтверджується договір перевезення.

Таким чином, умови міжнародного перевезення товарів не стосуються й безпосередньо не впливають на ціну товару. У зв`язку з чим, самі по собі недоліки щодо оформлення вантажних накладних СМР, не є такими, що можуть бути підставою для сумніву щодо правильності визначення митної вартості товарів. Окрім того, аспекти оформлення вантажних накладних СМР, на які посилається відповідач як на дефект, були пояснені позивачем і випливають із правовідносин продавця товару щодо його зберігання та відвантаження. Отже, наведена митним органом підстава для відмови у визнанні задекларованої митної вартості також не знаходить свого належного нормативного та фактичного обґрунтування.

У спірному рішенні №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 зазначено, що декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару з Китаю (рахунки фрахту) тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості.

Також, у спірних рішеннях №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024, №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року Відповідач вказує на те, що: «відповідно до листа … зазначено що у відношенні товару відвантаженого по інвойсу … вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару, таким чином наперед відомо про вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи що не логічно у зв`язку із складною логістикою постачанням та не наданням декларантом документального підтвердження відомостей, щодо вартості цих складових, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості» «інформацію, наведену листі …та калькуляції … не можна вважати достовірною, адже заздалегідь (за 2 місяці) не можливо передбачити вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи на такому складному маршруті.

У рішенні №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року зазначено, що у калькуляції NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 не наведено вартість експедиційних витрат, які мали б бути включені з причини складного логістичного маршруту.

Як свідчать матеріали справи, одночасно з електронними митними деклараціями за вказаними спірними рішеннями надавалися калькуляції собівартості товару № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024, в які включено фрахт.

Також, відповідачу одночасно з ЕМД надавалися листи постачальника №NTL-FTL20240314-1 від 14.03.2024 року № NTL-FTL20240401-1 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-1 від 03.04.2024 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

До ЕМД також надавалися автотранспортні накладні №8444 від 20.05.2024 року, №6680 від31.05.2024 року, №9225 від 31.05.2024 року, в яких містяться посилання на інвойси № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTLFTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 відповідно, які, в свою чергу, умовами поставки визначають саме CPT.

Посилання митниці у спірних рішеннях №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024, №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року на вартість перевезення, логістику, вантажно-розвантажувальні роботи, що на її думку не логічно у зв`язку із складною логістикою постачання є безпідставним, оскільки в інвойсах №NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTLFTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 сторони визначили, узгодили та вказали, що умовою поставки є CPT, а тому всі витрати на транспортування вже включено у вартість товару, що додатково було підтверджено листами постачальника № NTL-FTL20240314-1 від 14.03.2024 року, № NTLFTL20240401-1 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-1 від 03.04.2024 року.

Тобто, до митного оформлення було надано всі документи на підтвердження даних обставин, в т.ч., Контракт, калькуляції собівартості товару № NTLFTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTLFTL20240403 від 03.04.2024 року листи постачальника № NTL-FTL20240314-1 від 14.03.2024 року № NTL-FTL20240401-1 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-1 від 03.04.2024 року інвойси № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTLFTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року, коносаменти, №77 від 24.03.2024 року, №92 від 06.04.2024 року та №07 від 06.04.2024 року які дозволяють встановити, що умовами поставки є CPT, вартість фрахту включено у вартість товару.

Відповідно до правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. Таким чином, відповідно до умов поставки CPT, витрати щодо транспортування товару покладаються на постачальника.

Тому твердження митного органу про те, що документальне підтвердження щодо витрат на транспортування відсутнє, є явно необґрунтованим та спростованим, адже вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи вже включені в ціну товару.

Отже, умовами поставки CPT саме на постачальника покладається обов`язок оплатити всі витрати на транспортування товару, а тому додавати такі витрати під час визначення митної вартості не потрібно.

У постанові Верховного Суду від 17.01.2023 року у справі № 0440/5532/18 зазначено, що якщо поставка імпортованих платником товарів охоплює вартість завантаження та навантаження товару у постачальника і вартість пакування та маркування, то сторони контракту мають право встановити, що вартість упаковки та маркування входить до вартості товару, якщо інше не обумовлено в специфікаціях. Згідно з умовами зовнішньоекономічного контракту така ціна товару включає вартість пакування, у зв`язку з чим, згідно з положеннями підпункту «в» пункту 1 частини десятої статті 58 Митного кодексу України, під час визначення митної вартості ці витрати не додаються до ціни, що фактично сплачена за товар.

Отже, позивачем документально підтверджено, що витрати на транспортування включено до ціни товару, що кореспондується як з умовою поставки CPT, так і з наданими та наявними у відповідача документами, а тому міркування Відповідача про протилежне є виключно результатом не ознайомлення з отриманими документами, що є підставою для визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови.

У спірному рішенні №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 зазначено, що в наданих до митного оформлення деклараціях зазначені умови поставки СРТ Харків, але згідно коносаменту від 24.03.2024 №77 зазначено маршрут NINGBO Constanta а відсутні відомості щодо вартості транспортних послуг від Румунії до кордону України, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості.

З цього приводу суд зазначає наступне.

У Commercial invoice (рахунку-фактурі) № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, изначено умову поставки CPT Kharkiv, Ukraine.

Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар азваному їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення, а саме до м.Харків. Тобто, всі витрати на транспортування вже включені у вартість товару і додаткового підтвердження не потребують.

Відповідно до абз. 1, 2 ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі.». На виконання ст. 3 Контракту, його сторони визначили, узгодили та вказали в інвойсі № NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року умову поставки CPT, Харків.

Окрім того, Коносаменти взагалі не є тими документами, що підтверджують умову поставки.

На підтвердження цього факту вже було також надано і CMR №8444 від 20.05.2024 року, в якій чітко вказано всі відомості та обставини відправлення та переміщення партії товару, а саме: - місцем навантаження товару є Румунія, Константа; - місцем розвантаження є Україна, що узгоджується зі ст. 3 Контракту та інвойсом №NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року.

Тобто, м. Константа (Румунія) було транзитним/проміжним пунктом розвантаження товару, після якого товар вже надійшов до названого (кінцевого) місця призначення в Україну.

Виходячи з вищенаведеного, припущення Відповідача про можливість не додання всіх складових до розрахунку митної вартості та іншої умови поставки є явно необґрунтованим, адже всі витрати на транспортування вже включені у вартість товару на умовах поставки CPT.

Так, у спірних рішеннях №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024, №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року зазначена така підстава коригування як: «відповідно до листа … зазначено про те що посередницькі послуги не залучалися але товаровідправником є особа відмінна від контрактоотримувача, морським та авто перевізниками є особи відмінні від китайського контрактоотримувача, що потребує додаткових витрат та можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості» / інформація, наведена в листі … та додатково надісланому листі … не є дійсною, адже контрактоутримувачем є…., а відправником…, також морське перевезення, транспортне перевезення, транспортно-експедиційні послуги можна вважати посередницькими послугами».

Як свідчать матеріали справи, відповідачу одночасно з Митними деклараціями надавалися листи постачальника № NTL-FTL20240314-3 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401-3 від 01.04.2024 року та № NTL-FTL20240403-3 від 03.04.2024 з інформацією від постачальника, що у відношення товару відвантаженого по інвойсах № NTLFTL20240314 від 14.03.2024 року, № NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та № NTLFTL20240403 від 03.04.2024 року посередницькі послуги не залучалися.

У відповідності до поданої одночасно з митними деклараціями №24UA09U4 від 23.05.2024 року , № 24UA60U9 від 10.06.2024 року; Та № 24UA67U2 від 10.06.2024 року додаткової угоди № б/н від 20.03.2024 року до Контракту, сторони домовилися доповнити статтю 3 Контракту наступним абзацом: «Вантажовідправниками по даному контракту окрім Постачальника можуть бути: SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILES CO,. LTD (Адреса : №186 Q I N G W A N G , KEXI S H A O X I N G ZHEJIANG, CHINA)».

Таким чином, митному органу одночасно з митними деклараціями №24UA09U4 від 23.05.2024 року, №24UA60U9 від 10.06.2024 року; Та №24UA67U2 від 10.06.2024 року надавалися як листи постачальника за Контрактом № NTL-FTL20240314-3 від 14.03.2024 року, №NTLFTL20240401-3 від 01.04.2024року та № NTL-FTL20240403-3 від 03.04.2024 на підтвердження того, що у відношення товару відвантаженого по інвойсах №NTL-FTL20240314 від 14.03.2024 року, №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та №NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року посередницькі послуги не залучалися, так і додаткова угода №б/н від 20.03.2024 року до Контракту на підтвердження того, що вантажовідправниками по Контракту окрім постачальника також можуть бути й інші особи, що спростовує твердження митного органу в цій частині.

Також. у спірному рішенні №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 зазначено, що у в зв`язку з поставкою товару за непрямим контрактом відсутні згідно п.2 ст. 53 МКУ інші платіжні та/або бухгалтерські документи між «SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD» та «NOVINO TRADING LTD, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару».

З матеріалів справи судом встановлено, що поставка товару за інвойсами №NTL-FTL20240314 від 14.03.2024року, №NTL-FTL20240401 від 01.04.2024 року та №NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року здійснена щодо контракту № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року, сторонами якого безпосередньо є NOVINO TRADING LIMITED (Постачальник) та ТОВ «ФРІЗОН ТРЕЙД» (Покупець). Договірні відносини NOVINO TRADING LIMITED з його іншими контрагентами (в т.ч. й з вантажовідправником SHAOXING KEQIAO DAFU TEXTILE CO., LTD) не мають жодного відношення до договірних відносин між сторонами за контрактом № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року, а тим більше жодного відношення до визначення митної вартості товару декларантом, який йому було поставлено безпосередньо постачальником за наведеним Контрактом - NOVINO TRADING LIMITED.

Спірне рішення №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року містить наступну підставу коригування: «в інвойсі…не зазначені умови оплати».

Умови оплати визначені статтею 5 Контракту № NTL20230515/2 від 15.05.2023 року якою встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця.

Інвойсом № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 року передоплату не встановлено.

Щодо посилання митниці на не зазначення в інвойсі способу оплати за товар, як на наявність розбіжностей в документах, суд звертає увагу, що спосіб оплати товару не є ціноутворюючим фактором, а відсутність цієї інформації в інвойсі сама собою, як окремий факт, не може свідчити про заниження митної вартості товару, оскільки спосіб оплати обумовлено умовами відповідного договору, на який в інвойсі є посилання.

Отже, посилання митниці на не зазначення в інвойсі № NTL-FTL20240403 від 03.04.2024 способу оплати за товар, як на наявність розбіжностей в документах, є безпідставними та необґрунтованими.

Суд звертає увагу, що саме по собі припущення митного органу (тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості товару) про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Дана позиція підтверджена постановою Верховного Суду від 06 вересня 2022 року у справі №826/2187/16 (касаційне провадження № К/9901/32538/18): При цьому надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Суд також звертає увагу, що в спірних рішеннях зазначено лише номери та дати митних декларацій, які стали джерелом для коригування митної вартості товарів, однак не зазначено жодного порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, що свідчить про необґрунтованість та немотивованість таких рішень.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 20 липня 2023 року по справі №640/22572/20.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товару митний орган також зазначив, що при визначенні (збільшенні) митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у ціновій базі ЄАІС Держмитслужби України про товари, митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений до митного оформлення час.

Тобто, основною підставою для коригування показників митної вартості товарів, зазначених в митних деклараціях, поданих позивачем, став аналіз цінової інформації, яка міститься в ЄАІС Держмитслужби України.

Суд звертає увагу, що наявність у митного органу інформації щодо митної вартості товарів згідно митних оформлень аналогічних товарів в ЄАІС Держмитслужби України згідно вказаних в рішеннях не свідчить та не може свідчити про факт навмисного заниження вартості товару.

При цьому, посилання у рішеннях лише на номери митних декларацій, як на джерела цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування Відповідачем можливості визначення митної вартості за резервним методом.

У рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Поряд із тим, текст спірних рішень про коригування митної вартості не містить інформації про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. Своєю чергою, недоведення ознак подібності товарів та умов імпорту, за висновком суду першої інстанції, не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів. Посилання у рішенні про коригування митної вартості лише на номери митних декларацій як на джерела цінової інформації не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості правоможності щодо митної вартості за резервним методом.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 13.01.2022 року у справі №520/11061/2020.

Таким чином, використані позивачем відомості повністю підтверджені документально, визначені кількісно і достовірні та/або всі складові митної вартості, необхідні для її обчислення, присутні, а інформація в ЄАІС не свідчить та не може свідчити про заниження митної вартості товарів позивачем, що є підставою для відхилення аргументів Відповідача і в цій частині

Суд також не приймає до уваги посилання представника митного органу у відзиві на позов на те, що "під час здійснення митного контролю спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товару, оскільки таке посилання міститься лише у запитах на надання додаткових документів та у відзиві на адміністративний позов, при цьому цього не було покладено в основу спірних рішень.

Крім того, суд зазначає, що спрацювання ризиків є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була висловлена в постанові від 19.02.2019 року по справі № 805/2713/16-а.

Крім того, в постанові від 09.02.2022 року у справі № 520/12621/2020 Верховний Суд дійшов висновку, що сам лише факт спрацювання системи управління ризиками не є підставою для проведення коригування заявленої декларантом митної вартості товарів. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. При цьому, митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Таким чином, твердження відповідача щодо непідтвердження декларантом документально відомостей, зазначених в митній декларації, не відповідають дійсності та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Отже, митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару

В свою чергу, судом встановлено та не спростовано відповідачем, що позивачем були подані всі наявні документи, які давали змогу митному органу достовірно та обґрунтовано визначити митну вартість товарів, а також про те, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Проте, відповідачем не визначено встановлених під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості товару.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 21.08.2018 року у справі № 804/1755/17.

Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості суд також визнає необґрунтованим.

Таким чином, надані позивачем до суду так і відповідачу, відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документи на підтвердження митної вартості товару у повній мірі підтверджували митну вартість товару, підлягали обчисленню та містили всі реквізити, які ідентифікували ввезений товар, у зв`язку з чим оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів необґрунтовані та підлягають скасуванню в судовому порядку.

При цьому, суд звертає увагу, що подання до митного оформлення нових митних декларацій жодним чином не перешкоджає, не відміняє та не виключає права позивача на оскарження в судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті ЕМД, прийнятих за первинно поданими митними деклараціями, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 18.05.2022 року у справі № 520/3246/2020, від 03.11.2022 року у справі №П/811/1614/16.

Щодо позовної вимоги про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суд зазначає наступне.

Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправним та скасування сформованої Харківською митницею карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Відтак, об`єднання цих вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики (постанова Верховного Суду від 17.05.2022 року у справі № 809/506/17 ).

Отже, позовні вимоги в цій частині також є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі v. Finlandвід 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spainвід 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД".

Розподіл судових витрат щодо сплати судового збору здійснюється відповідно до положень статті 139 КАС України.

З приводу клопотання про відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу при розгляді даної справи, які складають 60 000,00 грн., суд зазначає наступне.

Положеннями ст. 139 КАС України передбачено стягнення судових витрат стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1 ст. 134 КАС України).

Згідно з ч. 2 ст. 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).

Відповідно до ч. 6 ст. 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", визначено, що інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 1 та ч. 2 ст. 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", до видів адвокатської діяльності, серед іншого, відносяться: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Таким чином, до правової допомоги належать консультації та роз`яснення з правових питань, складання заяв, скарг та інших документів правового характеру, представництво у судах тощо.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права міститься у постанові Верховного Суду від 31.07.2018 року по справі № 820/4263/17.

Також, згідно ч.2 ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 15 лютого 2022 року у справі №280/569/21, що враховується судом при вирішенні питання відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу.

Судом встановлено, що між АБ "Бідної Оксани Іванівни" (Бюро) в особі керуючого бюро Бідної О.І. та ТОВ "ФРІЗОН ТРЕЙД" (Клієнт) укладено договір про надання правової допомоги від 17.06.2024 року, за умовами якого Бюро приймає доручення Клієнта та бере на себе зобов`язання надати Клієнту правову допомогу.

Згідно п.3.1 розділу 3 договору, розмір гонорару, який Клієнт сплачує Бюро за надану в межах цього Договору правову допомогу, визначається сторонами у додатковій угоді у фіксованому розмірі.

Додатковою угодою №2 від 17.06.2024 року визначено, що розмір гонорару Бюро за надання правової допомоги складає 60 000,000 грн., який клієнт сплачує до кінця червня 2024 року.

Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат: 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до ч.4 ст. 134 КАС України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7 ст. 134 КАС України).

Представник відповідача у відзиві на позов заперечував щодо відшкодування за його рахунок суми понесених витрат на правничу допомогу та просив суд зменшити суму до відшкодування, оскільки сума 50 000,00 грн. є надмірною.

В постановах від 28 грудня 2020 року у справі № 640/18402/19 та від 18 серпня 2022 року по справі № 340/323/21 Верховний Суд, надаючи оцінку відсутності детального опису робіт на виконання положень частини 4 статті 134 КАС України, звернув увагу на зміст цієї норми, яка запроваджена для визначення розміру витрат, в той час як в межах справи розмір гонорару адвоката встановлений сторонами договору у фіксованому розмірі, не залежить від обсягу послуг та часу витраченого представником позивача, а отже є визначеним.

Також, Верховний Суд в постанові від 03 березня 2021 року у справі №640/18964/17 зазначив, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Суд зазначає, що втручання суду у договірні відносини між адвокатом та його клієнтом у частині визначення розміру гонорару або зменшення розміру стягнення такого гонорару з відповідної сторони на підставі положень частини четвертої статті 134 КАС України можливе лише за умови обґрунтованості та наявності доказів на підтвердження невідповідності таких витрат фактично наданим послугам. В іншому випадку, таке втручання суперечитиме принципу свободи договору, закріпленому в положеннях статті 627 Цивільного кодексу України, принципу pacta sunt servanda та принципу захисту права працівника або іншої особи на оплату та своєчасність оплати за виконану працю, закріпленому у статті 43 Конституції України.

Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в додатковій постанові від 19.07.2021 року по справі № 910/16803/19, яка враховується судом при вирішенні в рамках даної справи питання щодо відшкодуванню позивачу витрат на оплату послуг адвоката.

Суд зазначає, що при визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Ті ж самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції.

У справі East/West Alliance Limited проти України Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див., наприклад, рішення у справі Ботацці проти Італії (Bottazzi v. Italy) [ВП], заява № 34884/97, п. 30, ECHR 1999-V).

В постанові від 16.03.2020 року по справі №1.380.2019.001962 Верховний Суд зазначив, що сума, яка складає різницю митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою митним органом в оскаржуваному рішенні, є ціною позову.

Враховуючи скасування оскаржуваних рішень Харківської митниці №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 року, №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року, якими відкориговано митну вартість товару в бік збільшення на загальну суму 1 362 175,41 грн., суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника позивача про відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрат на правничу допомогу у розмірі 60 000,00 грн., що складає менше 10% від ціни позову.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" (61036, місто Харків, вулиця Морозова, будинок 7, ) до Харківської митниці (61005, м. Харків, вул. Короленка, 16б, ) про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Харківської митниці №UA807000/2024/000370/2 від 24.05.2024 року, №UA807000/2024/000387/2 від 11.06.2024 року та №UA807000/2024/000388/2 від 11.06.2024 року.

Визнати протиправним та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Харківської митниці №UA807200/2024/000431 від 24.05.2024 року, №UA807200/2024/000458 від 11.06.2024 року та №UA807200/2024/000460 від 11.06.2024 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" () судові витрати в розмірі 29516 (двадцять дев`ять тисяч п`ятсот шістнадцять) грн. 63 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці ().

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФРІЗОН ТРЕЙД" () 60000 (шістдесят тисяч) грн. 00 коп. у відшкодування судових витрат на правничу (правову) допомогу.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Шевченко О.В.