Справа № 580/195/25
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2025-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2025 року справа № 580/195/25

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправним і скасування рішення, поновлення на посаді та стягнення коштів,

УСТАНОВИЛА:

08.01.2025 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі позивачка) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Смілянська, буд.23; ) (далі відповідач) про:

визнання незаконним і скасування наказу голови комісії з реорганізації управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області від 10.04.2023 №62-к «Про звільнення ОСОБА_1 »;

поновлення її на посаді начальника юридичного відділу відповідача або на рівнозначній посаді;

стягнення з відповідача на її користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу в сумі 430965,00грн, але до дня ухвалення рішення у справі;

стягнення з відповідача на її користь моральної шкоди в розмірі 30000,00грн;

рішення у частині поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць допустити до негайного виконання.

Обґрунтовуючи зазначила, що з 02.08.2021 перебувала у трудових відносинах з Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Черкаській області, з 01.09.2021 на посаді начальника юридичного відділу. У подальшому Фонд реорганізували шляхом приєднання до відповідача. Спірним наказом її звільнено із займаної посади. Стверджує, що Голова вказаної вище комісії не дотримався процедури її звільнення та не запропонував іншу посаду.

Додатково у позовній заяві позивачка просила визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду зі вказаним позовом та поновити такий строк (далі Клопотання). Обґрунтовуючи зазначила, що 12.05.2023 звернулася до Соснівського районного суду м.Черкаси з аналогічним позовом, вважаючи, що він підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Ухвалою від 07.07.2023 у справі №712/4776/23 вказаний суд закрив провадження у справі, зазначивши, що спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Вказану ухвалу позивачка оскаржила в апеляційному порядку. Черкаський апеляційний суд постановою від 31.08.2023 у зазначеній справі апеляційну скаргу задовольнив та направив справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Верховний Суд постановою від 09.12.2024 вирішив, що спір є публічно-правовим, а не цивільно-правовим. Зазначена постанова надійшла до електронного кабінету 03.01.2025. Вважає, що причини пропуску строку звернення до адміністративного суду зі вказаними позовом є поважними.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства. Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Щодо строків звернення до адміністративного суду.

Зазначений спір пов`язаний з проходженням публічної служби позивачкою, а саме щодо її звільнення.

Згідно з ч.5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів врегульовані ст.233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України), яка на момент виникнення спірних правовідносин у цій справі передбачала, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Чинна редакція ст.233 КЗпП України передбачає:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Для звернення роботодавця до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.

Встановлений частиною третьою цієї статті строк застосовується і при зверненні до суду вищого у порядку підлеглості органу.".

Отже, для вирішення трудового судового спору встановлюється місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Оскільки вказаний спір стосується звільнення з публічної служби позивачки строк звернення до суду зі вказаним позовом становить один місяць з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.

Щодо доводів про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду зі вказаним позовом суд урахував.

Спірний наказ про звільнення позивачки датований10.04.2023. Належні, достовірні та допустимі докази щодо дати його вручення позивачці відсутні. Водночас із Єдиного державного реєстру судових рішень суд установив, що позивачка з метою його оскарження та поновлення на посаді у травні 2023 року зверталася до Соснівського районного суду м.Черкаси з аналогічним позовом у справі №712/4776/23. Ухвалою від 07.07.2023 вказаний суд закрив провадження у справі, зазначивши, що спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Вказану ухвалу позивачка оскаржила в апеляційному порядку. Черкаський апеляційний суд постановою від 31.08.2023 у зазначеній справі апеляційну скаргу задовольнив та направив справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Верховний Суд постановою від 09.12.2024 вказану вище постанову апеляційної інстанції скасував, а ухвалу першої інстанції про закриття провадження у справі залишив в силі, зазначивши в мотивувальній частині, що вказаний вище спір є публічно-правовим, а не цивільно-правовим. Зі вказаним вище позовом до адміністративного суду позивачка звернулася 08.01.2025, наявні підстави вважати, що позивачка місячного строку звернення дотримався. Тому відсутні підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду зі вказаним позовом. Отже, Клопотання не підлягає задоволенню.

Однак, позовна заява містить недоліки, які перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно з ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

У пункті 4 ч.5 ст.160 КАС України вказує про обов`язок позивача вказати в позовній заяві зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позовна заява позивачки не відповідає вказаним вище вимогам, оскільки прохальна частина містить позовну вимогу, яка не заявлена до відповідача, а у решті позовних вимог позивачка всупереч вказаному вище просить скасувати як незаконний наказ відповідача, що не є нормативно-правовим актом. Водночас вказавши серед позовних вимог прохання стягнути моральну шкоду в розмірі 30000,00грн, не навела у позовній заяві або додатках до неї власного розрахунку такого розміру, вартість яких товарів (робіт/послуг) тощо взяла для обчислення, не зазначила докази, що підтверджують її завдання та викладу обставин, чому така шкода, на її думку, підлягає стягненню з відповідача.

Відсутність зазначеного у позовній заяві безпосередньо впливає на з`ясування точних відомостей про зміст спору та право, яке позивачка просить захистити в судовому порядку, а також - на можливість інших учасників викласти суду власні спростування або підтвердження, навести доводи та надати докази. Такі недоліки можуть бути усунені шляхом приведення змісту позовної заяви у сувору відповідність з вимогами ст.ст.5, 160-161 КАС України, у т.ч. викладу позовних вимог, згідно зі ст.5 КАС України, з подальшим наданням копій позовної заяви в кількості відповідно до учасників спору.

Отже, позовна заява має недоліки, що перешкоджають відкриттю провадження у справі. Наявні підстави залишити її без руху.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З метою забезпечення права позивачки на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати їй строк для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. ст.2-20, 46, 122-123, 160-161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Відмовити у задоволенні клопотання вх. від 08.01.2025 про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом.

2. ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправним і скасування рішення, поновлення на посаді та стягнення коштів залишити без руху.

3. Позивачці надати строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

6. Копію ухвали направити позивачці.

Суддя Анжеліка БАБИЧ