Справа № 420/12698/24
Суддя: Іванов Е.А.
Дата ухвалення: 2025-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Іванова Е.А. розглянувши у спрощеному позовному провадженні в приміщені суду в м.Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом у якому просить визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції (далі відповідач) щодо ненарахування та невиплати на користь позивача індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 рр.; зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити на користь позивача індексацію грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 рр.; визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати на користь позивача грошового забезпечення у вигляді додаткової доплати за службу пропорційне відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення, в період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 за період з січня 2021 року по липень 2023 року; зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити на користь позивача грошове забезпечення у вигляді додаткової доплати за службу пропорційно відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення, в період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 за період з січня 2021 року по липень 2023 року включно, з урахуванням виплачених сум; визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати на користь позивача грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з листопада 2015 року по грудень 2022 року; зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити на користь позивача невиплачене грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з листопада 2015 року по грудень 2022 року включно, з урахуванням виплачених сум, мотивуючи це тим, що в період проходження служби у відповідача позивачу не в повному обсязі виплачувалось належне їй грошове забезпечення та індексація, чим порушені її права.

Ухвалою суду від 29.04.2024 року адміністративний позов залишений без руху та позивачу наданий 10-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Ухвалою від 13.05.2024 року поновлений ОСОБА_1 строк звернення до суду з даним адміністративним позовом. Відкрито позовне провадження та вирішено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 13.05.2024 року зупинено провадження у справі.

Ухвалою суду від 09.10.2024 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 26.12.2024 року відмовлено представнику відповідача у задоволенні заяви про залишення позову без розгляду.

04.06.2024 року до суду від представник відповідача надійшов відзив у якому він позовні вимоги не визнає, та зазначає, що оскільки Національна поліція України є ново створеним органом, для всіх її працівників вперше визначено посадові оклади з 07 листопада 2015 року. Отже, обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем встановлення посадових окладів - грудень 2015 року.

Відповідно до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» встановлено, що цей Закон визначає правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України.

Згідно ст. 4 вищезазначеного Закону встановлено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка (до 01 січня 2016 року - 101 відсоток). ;

В свою чергу, за даними Держстату України, індекс споживчих цін (%), на підставі яких здійснюється розрахунок індексів для проведення індексації за грудень 2015 року становив 100,7 %. Цей індекс опубліковано в січні 2016 року. Оскільки він не перевищує порога індексації (103 %), право на індексацію в місяці, що настає за місяцем, у якому опубліковано цей індекс, тобто в лютому 2016 року, не настає. В подальшому за січень 2016 року ІСЦ становив 100,9 %. Цей індекс опубліковано в лютому 2016 року. Оскільки наростаючим підсумком за грудень - січень (1,007 х 1,009 х 100) він не перевищує порога індексації (103 %), право на індексацію в місяці, і що настає за місяцем, у якому опубліковано цей індекс, тобто в березні 2016 року, не * настає. ІСЦ у лютому 2016 року становить 99,6 % (право на індексацію у квітні не настає), в березні 2016 року 101,0 % (право на індексацію в травні не настає), в квітні 2016 року - 103,5 %, а тому за грудень 2015 року - квітень 2016 року наростаючим підсумком дорівнюватиме 105,79 % (1,007 х 1,009 х 0,996 х 1,01 х 1,035 х 100), то право на індексацію виникне у червні 2016 року (наступний місяць за місяцем публікації індексу за квітень 2016 року). Так, індексація грошових доходів населення починає нараховуватися, коли зростання індексу споживчих цін перевищує:

101 відсоток за період до 01 січня 2016 року (частина перша статті 4 Закону №1282-ХІІ в редакції, що діяла до 01 січня 2016 року);

103 відсотки за період після 01 січня 2016 року (частина перша статті 4 Закону №1282-ХІІ зі змінами, внесеними Законом №911-VIII від 24 грудня 2015 року, який набрав чинності 01 січня 2016 року).

З огляду на дату встановлення поліцейським на підставі Постанови №988 посадових окладів та враховуючи встановлений Законом №1282-ХІІ поріг індексації (листопад-грудень 2015 року в розмірі 101%, з січня 2016 року в розмірі 103%) та статистичних даних про розмір індексу інфляції за 2016 рік, поріг індексації перевищено в травні 2016 року, тому індексація грошового забезпечення поліцейського повинна виплачуватися з червня 2016 року.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, позивач не має право на індексацію грошового забезпечення за період з листопада 2015 року по травень 2016 року включно.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року №1078 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення.

Згідно Порядку проведення індексації грошових доходів населення вбачається, що цей Порядок визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення і поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, державних та приватних виконавців, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників.

Так, відповідач звертає увагу суду, що до 18 жовтня 2017 рокувищезазначений Порядок не передбачав індексацію грошового забезпечення поліцейських. Індексація грошового забезпечення поліцейських проводиться, після набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 18 жовтня 2017 року №782 «Про внесення чергування до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення», тобто з 24 жовтня 2017 року.

Таким чином, враховуючи принцип незворотності дії закону в часі, позивач не мав права на виплату коштів по індексації до 24 жовтня 2017 року.

Право на індексацію у позивача виникло з листопада 2017 року. Позивачем надано до суду докази того, що відповідачем починаючи з листопада місяця 2017 року було здійснено нарахування позивачу індексації грошового , забезпечення.

Пунктом 11 Розділу І Порядку №260 встановлено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

ОСОБА_1 просить суд стягнути з відповідача заборгованість за службу в нічний час, за період з листопада 2015 року по грудень 2022 року, з урахуванням виплачених сум. Однак, враховуючи факт звернення з цією вимогою до Суду лише 24 квітня 2024 року та положення п. 11 Розділу І Порядку N9260, вважаємо що вимога позивача про стягнення доплати за службу в нічний час до 24 квітня 2021 року порушує норми законодавства. Відповідно до наказів начальника ДПП у період з 07 листопада 2015 року до 31 березня 2018 року до служби в нічний час ОСОБА_2 не залучалась. З огляду на це, підстави для нарахування та виплати вищезазначеної доплати відсутні.

ОСОБА_3 нараховано та виплачено доплату за службу в нічний час за 2018 рік - 1822,89 грн., за 2019 рік-2579,81 грн., 2020 рік-2342,58 грн., за 2021 рік - 1628,06 грн., за 2022 рік - 2553,36 грн.

24.06.2024 року від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив.

Дослідивши заяви по суті справи, інші письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному і об`єктивному дослідженні, проаналізувавши положення чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд доходить висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 з 07.11.2015 року проходила службу в органах поліції на підставі наказу НПУ №116 о/с від 07.11.2015р., 02.10.2023 року позивач звільнена із служби відповідно до п.7 ч.1 ст.77 ЗУ «Про національну поліцію» за наказом №1294 о/с.

16.11.2023 року та 26.12.2023 року представник позивача звернувся до відповідача із адвокатськими запитами у яких просив серед іншого надати інформацію та документи про здійснення доплати позивачу за службу в нічний час за нічні чергування починаючи з 07.11.2015 року по 02.10.2023р., індексаціє грошового забезпечення, доплати до грошового забезпечення як поліцейський яка забезпечувала життєдіяльність населення на період дії карантину, та додаткової винагороди відповідно до постанови КМУ №168 від 28.02.2022 року.

13.12.2023року, 15.12.2023 року та 25.01.2024 року відповідачем надані відповіді на вищевказані запити з яких позивач дізналась про неповну виплату належних їй сум грошового забезпечення під час проходження службу з чим незгодна, а тому звернулась до суду з позовом.

Джерела права та висновки суду.

Щодо вимог визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції (далі відповідач) щодо ненарахування та невиплати на користь позивача індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 рр. суд встановив наступне.

З архівних відомостей виплат грошового забезпечення ОСОБА_1 за період проходження служби вбачається, що індексація в період з листопада 2015 року по жовтень 2017 року позивачу не виплачувалась.

З листопада 2017 року по грудень 2022 року індексація позивачу виплачувалась щомісячно (а.с.45-48).

Відповідно до ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Пунктом 1 Постанови № 988 встановлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» №1282 індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру: пенсії; стипендії; оплата праці (грошове забезпечення); суми виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування; суми відшкодування шкоди, заподіяної працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також суми, що виплачуються особам, які мають право на відшкодування шкоди в разі втрати годувальника.

Кабінет Міністрів України може встановлювати інші об`єкти індексації, що не передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст.4 Закону України №1282 ( в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин та до 01.01.2016р.), індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 101 відсотка.

Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін.

Відповідно до ч.5 ст.94 Закону України «Про Національну поліцію» грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Таким чином, суд констатує, що протягом спірного періоду з 07.11.2015 до 31.12.2017 право на індексацію грошового забезпечення поліцейських було прямо передбачено ст.2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення», оскільки об`єктом індексації визначена оплата праці (грошове забезпечення), а також ч.5 ст.94 Закону України «Про Національну поліцію».

Відсутність прямого посилання на індексацію грошового забезпечення поліцейських до 24.10.2017 у Порядку №1078 від 17.07.2003, не свідчить про заборону такої індексації в цей період, а лише є свідчення запізнення нормотворця у оновленні власних нормативно-правових актів. Навіть за відсутністю такого посилання у Порядку, право на індексацію передбачено Законами. При цьому, відповідно до ст.4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» Кабінету Міністрів України надано право навіть встановлювати інші об`єкти індексації, які не передбачені Законом, але повноваженнями обмежувати об`єкти індексації, Кабінет Міністрів України не наділений.

Відповідно до ст.4 Закону України №1282 ( в редакції з 01.01.2016р.), індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Аналогічного змісту містить п.11 Порядку №1078. Для проведення подальшої індексації обчислення індексу споживчих цін здійснюється за місяцем, у якому відбувається перевищення порогу індексації. Підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією проводиться з місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін і на підставі якого відбувається перевищення порога індексації.

Отже, можливість проведення індексації грошових доходів залежить від порогу індексації - величини індексу споживчих цін, яка надає підстави для проведення індексації грошових доходів населення. В свою чергу, якщо величина індексу споживчих цін не перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка, індексація грошових доходів в такому місяці не проводиться.

Індекс споживчих цін (далі - ІСЦ) - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які придбаває населення для невиробничого споживання. Цей показник розраховується на основі споживчого набору товарів продовольчого та непродовольчого призначення і послуг. Зазначений набір товарів (послуг) є єдиним для всіх регіонів країни та ґрунтується на структурі споживчих грошових витрат домогосподарств міських поселень.

Індекс споживчих цін обчислюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики, і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.

Відповідно до пункту 10.2 Порядку №1078 для працівників, яких переведено на іншу роботу на тому самому підприємстві, в установі або організації, а також переведено на роботу на інше підприємство, в установу або організацію або в іншу місцевість та у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці у разі продовження такими працівниками роботи, для новоприйнятих працівників, а також для працівників, які використали відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку та відпустку без збереження заробітної плати, передбачені законодавством про відпустки, обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення тарифної ставки (окладу), за посадою, яку займає працівник.

У місяці, в якому відбувається підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюється відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соцстрахування, значення ІСЦ приймається за 1 або 100% (пункт 5 Порядку №1078).

Позивача прийнято на службу 07.11.2015 року та встановлено посадовий оклад в розмірі 2400,00 грн. Оскільки Національна поліція України є новоствореним органом, для всіх її працівників вперше визначено посадові оклади з листопада 2015 року. Отже, обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем встановлення посадових окладів - грудень 2015 року.

В свою чергу, за даними Держстату України, індекс споживчих цін (%), на підставі яких здійснюється розрахунок індексів для проведення індексації за грудень 2015 року становив 100,7%. Цей індекс опубліковано в січні 2016 року. Оскільки він не перевищує порога індексації (103%), право на індексацію в місяці, що настає за місяцем, у якому опубліковано цей індекс, тобто в лютому 2016 року, не настає. В подальшому за січень 2016 року ІСЦ становив 100,9%. Цей індекс опубліковано в лютому 2016 року. Оскільки наростаючим підсумком за грудень - січень (1,007 х 1,009 х 100) він не перевищує порога індексації (103%), право на індексацію в місяці, що настає за місяцем, у якому опубліковано цей індекс, тобто, в березні 2016 року, не настає. ІСЦ у лютому 2016 року становить 99,6% (право на індексацію квітні не настає), в березні 2016 року - 101,0% (право на індексацію в травні не настає), в квітні 2016 року - 103,5%, а тому, за грудень 2015 року - квітень 2016 року наростаючим підсумком дорівнюватиме 105,79 % (1,007 х 1,009 х 0,996 х 1,01 х 1,035 х 100), то право на індексацію виникне у червні 2016 року (наступний місяць за місяцем публікації індексу за квітень 2016 року) на величину приросту ІСЦ 5,79% (105,79 - 100).

Отже, в квітні 2016 року індекс споживчих цін перевищив поріг індексації понад 103% та склав 105,79%, а тому у позивача виникло право на індексацію в місяці, що настає за місяцем, у якому опубліковано цей індекс - в червні 2016 року.

За таких обставин, починаючи з червня 2016 року у відповідача виник обов`язок провести нарахування індексації грошового забезпечення позивача в межах прожиткового мінімуму для працездатних осіб за відповідний період.

При цьому вже з листопада 2017 року позивачу здійснювалось нарахування та виплата індексації грошового забезпечення.

Таким чином, позивачу протиправно не нараховано та не виплачено індексацію грошового забезпечення з 01.06.2016 по 31.10.2017.

У такому випадку, суд дійшов висновку, що позивач має право на проведення індексації грошового забезпечення в спірний період з 01.06.2016 по 31.10.2017 на підставі норм Законів України «Про індексацію грошових доходів населення», «Про Національну поліцію».

За таких обставин, позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню.

Щодо вимог визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати на користь позивача грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з листопада 2015 року по грудень 2022 року; зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити на користь позивача невиплачене грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з листопада 2015 року по грудень 2022 року включно, з урахуванням виплачених сум судом встановлене наступне.

Пунктом 5 пп. 3 Постанови КМУ № 988 Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції передбачена виплата доплати за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Аналогічна норма передбачена і п. 11 розділу II Порядку № 260 - поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні. Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Відповідач у відзиві зазначив, що відповідно до наказів начальника ДПП у період з 07 листопада 2015 року до 31 березня 2018 року до служби в нічний час ОСОБА_2 не залучалась. З огляду на це, підстави для нарахування та виплати вищезазначеної доплати відсутні.

Також з Інформації щодо здійснення доплати за службу у нічний час колишнього інспектора УППв Одеській області ОСОБА_1 наданої до суду відповідачем 31.05.2024 року та архівних довідок вбачається, що ій здійснювалась доплата з нічні чергування у період з квітня 2018 року по грудень 2022 року , з деякими місяцями без оплат, детально нижче.

ОСОБА_3 нараховано та виплачено доплату за службу в нічний час за 2018 рік ( квітень-грудень)- 1822,89 грн., за 2019 рік (січень-грудень)-2579,81 грн., 2020 рік(січень-квітень, червень-грудень) -2342,58 грн., за 2021 рік (лютий-квітень, червень-грудень) - 1628,06 грн., за 2022 рік (лютий-червень, листопад, грудень)- 2553,36 грн.

Проте з наданих разом з позовом копій документів, щодо яких відповідач жодним чином не спростовує, та не зазначає про їх недійсність, а саме: Довідки обліку несення служби колишнього інспектора ОСОБА_1 за період з листопада 2015р. по 2018 рік відповідно до розстановки сил та засобів та Довідки обліку несення служби в нічний час колишнього інспектора ОСОБА_5 за період з 01.06.2018р. (а.с.31-33) встановлено, що позивач також виконувала службові обов`язки ніччю протягом 2015 року: листопад 16 часів, грудень 48 год.,

у 2016р. : січень 48 год., лютий 40год., березень в нічь з 16 на 17 число, та з 24 на 25; у травні 02 числа, у червні 4-и чергування, липні -8 змін, серпень -6 змін, вересень -3 чергування, жовтень -3 чергування, листопад -4 чергування, грудень 2 чергування;

у 2017 році: січень -4 чергування, лютий -3 зміцни, березень -3 чергування, квітень -4 чергування, травень -2 чергування, липень 3-и чергування, серпень 3- чергування, вересень -2 чергування, жовтень -1 зміна, листопад 3 чергування та пів чергування (06 числа), грудень- дві повні чергування та пів чергування 16 та з 31 числа;

у 2018 році : січень- 3 чергування та пів чергування в нічь з 31 грудня 2017 на 01.01.2018, лютий 2 чергування та пів чергування 09 числа, березень 2 чергування та пів чергування 06 та 29 числа, (прим. Пів чергування не означає її половину, за відсутності більшої інформації у довідках), доказів оплати яких у матеріалах справи відсутні.

Також позивач крім іншого несла службу в нічний час в 2020р.: травень 5 чергувань доказів оплати яких матеріали справи не містять.

При цьому суд враховує, що в певні періоди позивач перебувала у відпустці : з 25.12.2020р., по 26.01.2021р., з 05.05.2021 року по 04.06.2021 року, та на лікарняному.

Також позивач крім іншого несла служби в нічний час в 2022 році : в січні 5 чергувань, липні 5-ть чергувань , серпні -5 чергувань, вересень -4 чергувань, жовтень -5 чергувань, які також не були оплачені, та доказів що це спростовують матеріали справи не містять.

Водночас щодо решти місяців у спірному періоді відповідач довів, а позивач не спростував, що нічний час несення служби позивачем був оплачений.

Таким чином суд вважає, що відповідач необгрунтовано не оплатив у повному розмірі службу у нічний час позивачу під час проходження служби, а тому вимоги в цій частині підлягають задоволенню частково з урахуванням виплачених сум.

Щодо позовних вимог визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати на користь позивача грошового забезпечення у вигляді додаткової доплати за службу пропорційне відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення, в період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 за період з січня 2021 року по липень 2023 року судом встановлено наступне.

Пунктом 5 Постанови №375 передбачено, що доплати, визначені п.п.2 і 3 вказаної Постанови, здійснюються за рахунок та в межах видатків державного та місцевих бюджетів, передбачених за відповідними бюджетними програмами головних розпорядників бюджетних коштів.

Відповідно до п.2 цього Порядку, головним розпорядником бюджетних коштів є МВС.

Відповідальними виконавцями бюджетних програм є МВС, Національна гвардія, Адміністрація Держприкордонслужби, ДСНС та НПУ.

Згідно з абз.1,2 п.4 Порядку №485, кошти, отримані органами системи МВС у відповідності до п.3 вказаного Порядку, використовуються виключно для: доплати до грошового забезпечення військовослужбовцям Національної гвардії та Адміністрації Держприкордонслужби, особам рядового і начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

На виконання п.4 Постанови №375 МВС України видано наказ «Про окремі питання організації оплати праці на період дії карантину» від 03.06.2020р. №431, яким було визначено керівникам НПУ забезпечити встановлення на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, додаткової доплати у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах (п.1); виплату додаткової доплати здійснювати поліцейським, які перебувають відповідно на штатних посадах в органах (підрозділах) ПФУ (п.2); нарахування додаткової доплати здійснювати у відсотковому співвідношенні до заробітної плати (грошового забезпечення) із розрахунку всіх складових, у тому числі премії, за винятком виплат, що носять одноразовий та компенсаційний характер (п.3); персональний перелік осіб, яким установлюється додаткова доплата, визначається керівником відповідного органу, закладу, зазначених у п.1 цього наказу (п.4).

Тобто, підставою для отримання доплати за Постановою №375 є сукупність таких умов: 1) особа є поліцейським; 2) забезпечує життєдіяльність населення, шляхом забезпечення правопорядку і безпеки громадян, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, зазначена доплата дійсно здійснюється не всім поліцейським, а лише окремим категоріям поліцейських, які внаслідок безпосереднього виконання своїх обов`язків забезпечують життєдіяльність населення у зв`язку з чим мають з населенням безпосередній контакт.

Забезпечення життєдіяльності населення - комплекс організаційних, економічних, Таким чином, відповідно до вимог цієї постанови, доплата за умови роботи в карантині, не є обов`язковою всім поліцейським, а є індивідуальної надбавкою, яка визначається керівником стосовно кожної особи, яка виконує відповідні завдання в цих умовах.

Тобто, на отримання цієї надбавки мають право не всі поліцейські, а лише ті, які виконують відповідну роботу в умовах карантину.

У такому випадку, роботодавець визначаючи який саме робітник виконує роботи в умовах карантину та заслуговує на надбавку, діє дискреційно.

З Інформації щодо здійснення доплати за період дії карантину колишньому старшому інспектору відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспорнтних пригод УПП в Одеській області ОСОБА_1 (копія знаходиться в матеріалах справи), наданої відповідачем вбачається, що позивачу виплачена доплата: в липні 2021 року за лютий 2021 рік за 7 днів -1798,30грн, на підставі наказу №746 о/с від 29.07.2021 року, у липні 2020 року за 15 днів у березні, 17 днів у квітні, 19 днів у травні, та 17 днів у червні-22312,94грн., в серпні 2020 року за 20 днів у липні -6226,40грн., у грудні 2020 року за 19 дів у серпні, 20 днів у вересні, 18 днів у жовтні, 13 днів у листопаді, 15 днів у грудні 2020р. -25635,12грн.

(накази №479 о/с від 10.07.2020р., №614о/с від 18.08.2020р., №997о/с від 28.12.2020р. відповідно) (а.с.49).

Позивач у спірному періоді займав посаду старшого інспектора відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо - транспортних пригод Управління патрульної поліції в Одеській області (далі - Управління) Департаменту патрульної поліції (далі - Департамент).

Згідно Посадової інструкції в обов`язки позивача входило : щоденний прийом матеріалів дорожньо -транспортних пригод (далі - ДТП), внесення інформації до відповідних електронних баз МВС України про усі дорожньо-транспортні пригоди, які трапились на території обслуговування. У разі встановлення розбіжностей у статистичних даних вносить відповідні чергування.

Розгляд запити страхових компаній, що стосуються надання довідок про обставини дорожньо-транспортних пригод (далі - ДТП) (Ф-2) та готує по них відповіді.

Здійснює розгляд матеріалів ДТП, де громадяни отримали травми та які надійшли з територіальних підрозділів ОВС, після проведення дослідних (досудових) перевірок. Під час розгляду цих справ вживає всіх передбачених законом заходів для всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, після чого приймає процесуальні рішення відповідно до норм кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

Проводить розшук осіб, що зникли з місця ДНІ, шляхом використання інформаційно-аналітичних баз даних, відкритих джерел , інформації, надсилання запитів про отримання необхідних фото та/або відеофіксацій відповідної пригоди, виклику осіб для прибуття до відповідного структурного підрозділу Департаменту патрульної поліції або відвідування їх за місцем проживання (перебування), роботи.

Вживає заходів щодо отримання додаткових даних (відеозаписи з камер зовнішнього відеоспостереження, технічні показники режиму роботи світлофорних об`єктів, залучення спеціалістів тощо) з метою встановлення всіх обставини скоєння ДТП для об`єктивного визначення-осіб, які скоїли адміністративне правопорушення, передбачене статтею 124 КУпАп. Розглядає звернення громадян, установ та організацій, що стосуються матеріалів ДНІ Проводить перевірку адвокатських та депутатських запитів, готує проекти відповідей, які надає на узгодження керівництву відділу. Проводить додаткові перевірки матеріалів ДШ, які надійшли з районних судів на до оформлення. Здійснює особистий прийом громадян з питань, що стосуються матеріалів. За дорученням керівництва відділу виконує Інші обов`язки, що випливають із завдань, покладених на відділ.

Таким чином, позивач у спірний період часу вочевидь належав до категорії поліцейських, які внаслідок безпосереднього виконання своїх обов`язків забезпечують життєдіяльність населення, у зв`язку із чим мають з населенням безпосередній контакт.

Відповідач стверджує, що до обов`язків позивача, які б свідчили про його контакт з населенням під час дії карантину відноситься тільки обов`язок здійснення особистого прийому громадян з питань що стосуються матеріалів ДТП, з чим суд погоджується.

Також відповідач вказує, що позивач не здійснював прийом громадян, так як на підставі постанови КМУ №211 від 11.03.2020 року в управліннях патрульної поліції по всій Україні прийом громадян було обмежено. Проводився прийом лише з невідкладних питань, а саме: видача евакуйованого транспортного засобу, повернення посвідчення водія відповідно до судового рішення, що не входило до обов`язків позивача.

Проте відповідач не надає суду жодного документа (наказу тощо) на підтвердження такого режиму роботи у відповідача в період дії карантину.

Крім того відповідач не надав суду письмових пояснень чому позивачу виплачувалась протягом вищевказаних місяців доплата або доказів виконання інших обов`язків ніж вказано у його посадовій інструкції за які вона виплачена, а тому суд вважає, що відповідач не довів суду, що позивач в спірному періоді не контактував з населенням під час виконання посадових обов`язків.

Враховуючи вищевикладене суду доходить висновку, що позивач мав право на отримання у спірному періоді додаткової доплати.

Водночас суд враховує, що карантин був скасований 24.00год. 30.06.2023 року, а тому позовні вимоги в частині- по липень 2023 року не підлягають задоволенню.

Відтак, судом встановлено протиправну бездіяльність відповідача щодо нездійснення позивачу доплати до грошового забезпечення поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, за період з січня 2021 року по 30 червня 2023 року (дата скасування карантину), а відтак позовні вимоги про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити на користь позивача заборгованість у вигляді доплати до грошового забезпечення поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення на період дії карантину, за період з січня 2021 року по липень 2023 року підлягають задоволенню.

У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до ст.9 КАС України розгляд та вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.72 та ч.1 ст.73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Під час перевірки правомірності оскаржуваних рішень суд керується критеріями закріпленими у ст.2 КАС України, які повною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

З огляду на вищенаведене, суд вважає що адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2, 6-8, ч.2 ст.9, ст.ст.10, 77, 90, 242-246 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо ненарахування та невиплати на користь ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 01.06.2016 по 31.10.2017р.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.06.2016 по 31.10.2017рр.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо ненарахування та невиплати на користь ОСОБА_1 в повному обсязі грошового забезпечення у вигляді додаткової доплати за службу пропорційне відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення, в період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 за період з січня 2021 року по 30.06.2023 року;

Зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення у вигляді додаткової доплати за службу пропорційно відпрацьованому часу в умовах забезпечення життєдіяльності населення, в період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 за період з січня 2021 року по 30.06. 2023 року включно, з урахуванням раніше виплачених сум;

Визнати протиправною бездіяльність Департамент патрульної поліції щодо не нарахування та невиплати в повному обсязі на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з листопада 2015 року по жовтень 2022 року.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 невиплачене грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з листопада 2015 року по жовтень 2022 року включно, з урахуванням раніше виплачених сум.

В іншій частини позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) рнокпп НОМЕР_1 .

Відповідач: Департамент патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3) .

Суддя Е.А.Іванов