Справа № 580/4337/24
Суддя: Василь ГАВРИЛЮК
Дата ухвалення: 2025-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 січня 2025 року справа № 580/4337/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

розглядаючи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) подав позов до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві (далі Головне управління, відповідач), в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного Фонду України в місті Києві щодо зниження при перерахунку пенсії з 1 квітня 2019 року відсоткового розміру пенсії ОСОБА_1 з 74% до 70% грошового забезпечення та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві здійснити з 1 квітня 2019 року та в подальшому перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , виходячи з 74 відсотків грошового забезпечення;

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного Фонду України в місті Києві щодо не виплати щомісячної доплати до пенсії ОСОБА_1 в сумі 2000,00 гривен, що встановлена Постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб з 01.07.2021 та зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в місті Києві нарахувати та здійснити з 1 липня 2021 року та в подальшому щомісячну доплату до пенсії ОСОБА_1 в сумі 2000,00 гривен;

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного Фонду України в місті Києві щодо обмеження максимального розміру пенсії ОСОБА_1 при перерахунку пенсії з 1 квітня 2019 року на підставі довідки Фінансово-економічного управління СБУ № 21/3/2-9/878-598 від 12 серпня 2020 року та зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в місті Києві здійснити з 1 квітня 2019 року перерахунок та виплату пенсії за вислугу років ОСОБА_1 на підставі довідки Фінансово-економічного управління СБУ № 21/3/2-9/878-598 від 12 серпня 2020 року без обмеження максимальним розміром.

Ухвалою від 14.05.2024 суддя Черкаського окружного адміністративного суду прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Під час вирішення питання про можливість розгляду справи, суд зазначає таке.

Ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд звертає увагу, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексу адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку із невстановленням позивачу щомісячної доплати в сумі 2000 грн, передбаченою постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб, з 01.07.2021.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

При цьому, поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

Суд зазначає, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі № 816/197/18, від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а, від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі № 816/197/18, від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а, а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18) та дійшла наступного правового висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Про факт невстановлення позивачу доплати до пенсії з 01.07.2021 останньому мало бути відомо принаймні з липня 2022 року, тобто з моменту отримання пенсії за червень 2022 року після здійснення перерахунку пенсії на підставі рішення суду № 640/2727/21 (протокол перерахунку пенсії від 18.05.2022). У свою чергу доказів вчинення будь-яких дій з метою з`ясування розміру пенсії та відповідної доплати позивач не надав.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у постановах від 21.02.2024 у справі № 240/27663/23, від 05.03.2024 у справі № 300/5476/22, від 03.07.2024 у справі № 400/14847/23, від 08.08.2024 у справі № 460/19702/23.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що отримання позивачем листа відповідача від 02.04.2024 № 12290-10447/В-02/8-2600/24 у відповідь на заяву від 05.03.2024 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, з якого він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата прямо не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду за захистом саме цих прав.

З огляду на викладене, з моменту отримання пенсії за червень 2022 року у позивача виникли підстави для звернення до суду з вимогами щодо поновлення доплати згідно ПКМУ № 713, тому саме з цього моменту розпочинає перебіг шестимісячний строк звернення до суду.

Разом з тим, позивач звернувся в суд з цим позовом 25.04.2024 (згідно конверту), тобто з пропуском строку звернення до суду, визначеним частиною 2 статті 122 КАС України.

Щодо частини позовних вимог про протиправність зменшення відсоткового значення пенсії до 70% сум грошового забезпечення та виплати пенсії з обмеженням максимальним розміром, суд врахував таке.

Суд з`ясував, що зменшення відсоткового значення пенсії позивача до 70% сум грошового забезпечення з 01.04.2019 відбулось за наслідками перерахунку того ж рішення Окружного адміністративного суду міста Києва № 640/2727/21, відтак саме з червня 2022 року у позивача виникли підстави для звернення до суду з вимогами щодо протиправності зменшення відсоткового значення розміру пенсії та виплати пенсії з обмеженням максимальним розміром, тому саме з цього моменту розпочинає перебіг шестимісячний строк звернення до суду.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що отримання позивачем листа відповідача від 02.04.2024 № 12290-10447/В-02/8-2600/24 у відповідь на заяву від 05.03.2024 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, з якого він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата прямо не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду за захистом саме цих прав.

Суд зауважує, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом певного строку від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. Водночас триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Разом з тим, позивач звернувся в суд з цим позовом 25.04.2024 (згідно конверту), тобто з пропуском строку звернення до суду, визначеним частиною 2 статті 122 КАС України, в частині вимог за період з 01.04.2019 до 24.10.2023 включно.

Відповідну правову позицію щодо строку звернення з позовом про визнання протиправними дій органу Пенсійного фонду щодо зменшення розміру пенсії до 70% від відповідних сум грошового забезпечення Верховний суд висловив у постанові від 26.06.2024 у справі № 520/29247/23.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Заяву про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами на її підтвердження позивач до позову не додав.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 160, 169, 241, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали, протягом якого можуть бути усунуті вказані вище недоліки шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку з обґрунтованими доказами на її підтвердження.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя Василь ГАВРИЛЮК