Справа № 420/30220/24
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2025-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2025 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бжассо Н.В.,

розглянув в порядку письмового провадження в м. Одеса за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління капітального будівництва Одеської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Управління капітального будівництва Одеської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби, за результатом розгляду якого, позивач просить суд:

Визнати протиправним та скасувати Висновок Південного офісу Держаудитслужби від 05.09.2024 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-07-15-006137-а щодо закупівлі робіт «Нове будівництво магістральних мереж водопроводу від вул. Багрицького до Французького бульвару у м. Одесі» (4-а черга по Французькому бульвару, від вул. Академічної до просп. Гагаріна). Коригування».

В обґрунтування адміністративного позову представник позивача зазначає, що за результатами проведеного Відповідачем моніторингу закупівлі № UA-2024-07-15-006137-а, посадовими особами складено Висновок щодо виявлених порушень у сфері в частині недотримання пункту 10 Особливостей, а саме: застосована переговорна процедура, яка не передбачена Особливостями. Представник позивача зазначає, що при застосуванні переговорної процедури закупівлі керувався пунктом 5 частини 2 статті 40 ЗУ «Про публічні закупівлі» та пп. 8 пункту 13 Особливостей.

Ухвалою суду від 15.10.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 14.11.2024 року.

01.11.2024 року від представника відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, з огляду на який, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, у разі якщо замовником у розумінні Закону передбачено придбання товарів, робіт і послуг та укладення договору про закупівлю, такі закупівлі здійснюються у спосіб, який визначений Особливостями. При цьому Особливостями встановлено перелік випадків, коли придбання замовником товарів, робіт і послуг може здійснюватися без застосування електронної системи закупівель (далі - ЕСЗ), шляхом укладання прямих договорів, з подальшим розміщенням в ЕСЗ відповідних звітів про такі договори, а також повідомлень про внесення змін до договорів. Такі положення встановлені, зокрема і для низки випадків, аналогічних передбаченим Законом для застосування переговорної процедури закупівлі. Таким чином, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, замовниками застосовуються способи закупівель, встановлені Особливостями. При цьому, застосування переговорної процедури закупівель Особливостями не передбачено. Отже, переговорна процедура закупівлі на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування не застосовується, проте, у замовників є можливість укласти прямий договір відповідно до пункту 13 Особливостей. Проте, Замовником при здійсненні закупівлі робіт за предметом закупівлі: «Нове будівництво магістральних мереж водопроводу від вул. Багрицького до Французького бульвару у м. Одесі» (4-а черга - по Французькому бульвару, від вул. Академічної до просп. Гагаріна). Коригування» (ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) (повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, оприлюднене в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-07-15-006137-a) застосована переговорна процедура закупівлі, яка не передбачена Особливостями, чим порушено вимоги пунктів 3 та 10 Особливостей.

Ухвалою суду від 04.12.2024 року, яка занесена до протоколу підготовчого засідання, суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті на 16.12.2024 року.

Представник відповідача під час судового розгляду справи заперечувала проти задоволення позову та не заперечувала проти розгляду справи у письмовому провадженні.

Представник позивача до судового засідання не з`явився.

Ухвалою суду від 16.12.2024 року, яка занесена до протоколу судового засідання, суд продовжив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Суд розглянув матеріали справи, всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінив надані учасниками справи докази в їх сукупності та робить наступні висновки.

29.07.2024 року між Управління капітального будівництва Одеської міської ради (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» (Підрядник) укладено договір № 19-24/П про закупівлю підрядних робіт за державні кошти за об`єктом «Нове будівництво магістральних мереж водопроводу від вул. Багрицького до Французького бульвару у м. Одесі» (4-а черга - по Французькому бульвару, від вул. Академічної до просп. Гагаріна). Коригування».

Згідно з п.1.1 розділу 1 Договору, підрядник зобов`язується виконати роботи, зазначені у проектній документації, а замовник прийняти від Підрядника завершені роботи та оплатити їх, за наявності бюджетних коштів на рахунку Замовника.

На підставі наказу Південного офісу Держаудитслужби від 27.08.2024 № 171, Південним офісом Держаудитслужби в межах визначених законодавством повноважень відповідно до вимог статті 8 Закону № 922, статей 2, 5 Закону № 2939, підпункту 2 пункту 4 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, що затверджено наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, здійснено моніторинг відкритих торгів Управління капітального будівництва Одеської міської ради за предметом: ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт «Нове будівництво магістральних мереж водопроводу від вул. Багрицького до Французького бульвару у м. Одесі» (4-а черга - по Французькому бульвару, від вул. Академічної до просп. Гагаріна). Коригування», яку проведено Управлінням капітального будівництва Одеської міської ради, очікуваною вартістю 18 776 700,00 грн з ПДВ. (інформація про закупівлю оприлюднена за номером ID: UA-2024-07-15-006137-a.

За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UA-2024-07-15-006137-a від 05.09.2024, згідно з яким: Замовником при здійсненні закупівлі робіт за предметом закупівлі: «Нове будівництво магістральних мереж водопроводу від вул. Багрицького до Французького бульвару у м. Одесі» (4-а черга - по Французькому бульвару, від вул. Академічної до просп. Гагаріна). Коригування» (ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) (повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, оприлюднене в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-07-15-006137-a) застосована переговорна процедура закупівлі, яка не передбачена Особливостями, чим порушено вимоги пунктів 3 та 10 Особливостей.

З огляду на встановлене порушення, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення порушень відповідно до законодавства, недопущення встановлених порушень у подальшому шляхом проведення закупівель у відповідності до вимог Закону з урахуванням Особливостей, та притягнення до відповідальності уповноваженої особи, якою прийнято рішення про застосування переговорної процедури закупівлі, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 року затверджено Положенням про Державну аудиторську службу України (далі Положення). Положенням визначено, що Державна аудиторська служба України (далі Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до пп. 3 п. 4, п. 7 Положення, Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні.

Згідно з ст. 2 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, головними завданнями органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до ст. 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Закон України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 4, 6, 7 ст.8 ЗУ «Про публічні закупівлі», моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Публічна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (пункт 25 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до пунктів 11, 22 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» замовники - це суб`єкти, визначені згідно зі статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.

Предмет закупівлі - це товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ст. 13 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування відкритих торгів, торгів із обмеженою участю, конкурентного діалогу та, як виняток, та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі», шляхом переговорної процедури.

Позивачем підчас проведення спірної закупівлі застосовано переговорну процедуру - спрощену процедуру, застосування якої можливе за виняткових обставин.

Відповідно до частини 2 статті 40 ЗУ «Про публічні закупівлі», переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі:

1) якщо було двічі відмінено процедуру відкритих торгів, у тому числі частково (за лотом), через відсутність достатньої кількості тендерних пропозицій, визначеної цим Законом. При цьому предмет закупівлі, його технічні та якісні характеристики, а також вимоги до учасника процедури закупівлі не повинні відрізнятися від вимог, що були визначені замовником у тендерній документації;

2) якщо роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання за наявності одного з таких випадків: предмет закупівлі полягає у створенні або придбанні витвору мистецтва або художнього виконання; укладення договору про закупівлю з переможцем архітектурного або мистецького конкурсу; відсутність конкуренції з технічних причин; існує необхідність захисту прав інтелектуальної власності; укладення договору з постачальником "останньої надії" на постачання електричної енергії або природного газу;

3) якщо у замовника виникла нагальна потреба здійснити закупівлю у разі: виникнення особливих економічних чи соціальних обставин, пов`язаних з негайною ліквідацією наслідків надзвичайних ситуацій, що унеможливлюють дотримання замовником строків для проведення тендера; надання у встановленому порядку Україною гуманітарної допомоги іншим державам; розірвання договору про закупівлю з вини учасника на строк, достатній для проведення тендера, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі про закупівлю, який розірваний з вини такого учасника. Застосування переговорної процедури закупівлі в такому випадку здійснюється за рішенням замовника щодо кожного тендера; оскарження прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника щодо триваючого тендера після оцінки тендерних пропозицій учасників, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків від очікуваної вартості тендера, що оскаржується; здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях замовниками, визначеними у Законі України "Про оборонні закупівлі";

4) якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у постачанні додаткового обсягу товару у того самого постачальника, якщо в разі зміни постачальника замовник був би вимушений придбати товар з іншими технічними характеристиками, що призвело б до виникнення несумісності, пов`язаної з експлуатацією і технічним обслуговуванням. Закупівля додаткового обсягу товару у того самого постачальника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість такого постачання не перевищує 50 відсотків ціни договору про закупівлю;

5) якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера;

6) закупівлі товарів за процедурою відновлення платоспроможності боржника згідно із законодавством;

7) закупівлі юридичних послуг, пов`язаних із захистом прав та інтересів України, у тому числі з метою захисту національної безпеки і оборони, під час врегулювання спорів щодо розгляду в закордонних юрисдикційних органах справ за участю іноземного суб`єкта та України, на підставі рішення Кабінету Міністрів України або рішень Ради національної безпеки і оборони України, введених в дію в порядку, визначеному законом, а також закупівлі товарів, робіт і послуг у разі участі замовника на підставі рішення Кабінету Міністрів України в міжнародних виставкових заходах.

Суд встановив, що застосовуючи переговорну процедуру закупівлі Управління капітального будівництва Одеської міської ради посилається на п. 5 ч. 2 ст. 40 ЗУ «Про публічні закупівлі».

Відповідно до п. 8 ч.6 статті 40 ЗУ «Про публічні закупівлі», повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію: обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Суд встановив, що у даному випадку, обґрунтування Управління капітального будівництва Одеської міської ради щодо застосування переговорної процедури закупівлі, полягало в тому, що по об`єкту: «Нове будівництво магістральних мереж водопроводу від вул. Багрицького до Французького бульвару у м. Одесі» (4-а черга - по Французькому бульвару, від вул. Академічної до просп. Гагаріна). Коригування» відповідно до проектної документації, по якій є позитивний комплексний експертний висновок, існує необхідність проведення додаткових аналогічних робіт, не включених у початковий проект, але які стали через непередбачувані обставини необхідними для виконання проекту, додаткові аналогічні роботи технічно та економічно пов`язані з головним (первинним) договором, загальна вартість додаткових робіт не перевищує 50 відсотків вартості головного (первинного) договору, заміна попереднього виконавця робіт може призвести до несумісності або виникнення проблем технічного характеру, пов`язаних з експлуатацією та обслуговуванням, у зв`язку з чим застосовано переговорну процедуру до пункту 5 частини 2 статті 40 Закону № 922.

Так, згідно з протоколом Уповноваженої особи Управління капітального будівництва Одеської міської ради № 31/Т від 15.07.2024 року, 25.08.2023 року з ТОВ «Ростдорстрой» укладено договір підряду № 26-23/П від 25.08.2023 року. У зв`язку із необхідністю проведення додаткових аналогічних робіт, не включених у початковий проект, але які стали через непередбачувані обставинами необхідними для виконання проекту, прийнято рішення про оприлюднення повідомлення про намір укласти договір на веб порталі Уповноваженого органу.

Відповідно до норм частини 37 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» ЗУ «Про публічні закупівлі» постановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості №1178).

Відповідно до пункту 3 Особливостей № 1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.

Відповідно пункту 5 розділу «Загальні положення» Особливостей № 1178 забороняється придбання замовниками товарів, робіт і послуг до/без проведення процедури закупівлі відкриті торги/використання електронного каталогу (у разі закупівлі товару), визначеної цими особливостями, та укладення договорів про закупівлю, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедури закупівлі відкриті торги/використання електронного каталогу (у разі закупівлі товару), визначеної цими особливостями (крім випадків, передбачених пунктами 9 і 13 цих особливостей).

Згідно з пп. 8 п. 13 Особливостей № 1178, придбання замовниками товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тис. гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тис. гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 млн. гривень, може здійснюватися шляхом укладення договору про закупівлю без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару у разі, коли: у замовника після укладення договору про закупівлю виникла необхідність у закупівлі додаткових робіт чи послуг, пов`язаних з предметом закупівлі основного договору, в того самого виконавця робіт/надавача послуг. Можливість і умови виконання таких додаткових робіт чи надання послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, укладеному за результатами проведення закупівлі. Закупівля додаткових робіт чи послуг у того самого виконавця робіт/надавача послуг здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення закупівлі.

Суд встановив, що відповідач не заперечував факту доведення позивачем укладення договору № 19-24/П від 29.07.2024 року у зв`язку із необхідністю закупівлі додаткових послуг за основним договором № 26-23/П від 25.08.2023 року.

У даному спорі відповідач наполягає на тому, що застосування переговорної процедури закупівель Особливостями не передбачено.

Однак, аналіз положень статті 13 ЗУ «Про публічні закупівлі» та пункту 13 Особливостей свідчить про те, що у випадку, коли процедура здійснюється без застосування відкритих торгів та/або електронного каталогу для закупівлі товару, то має місце застосування переговорної процедури, яка застосовується за виняткових обставин.

При цьому, такі виняткові обставини, які передбачені у п. 5 ч. 2 ст. 40 ЗУ «Про публічні закупівлі» відповідають обставинам, які визначені у розширеному тлумаченні у пп. 8 п. 13 Особливостей, що свідчить про те, що Особливості № 1178 не містять заборони щодо здійснення закупівлі за переговорною процедурою.

Таким чином, Упралвінням капітального будівництва Одеської міської ради при застосуванні переговорної процедури закупівлі не було допущено порушення вимог п.5 ч.2 ст. 40 Закону України «Про публічні закупівлі», що є самостійною підставою для визнання незаконним та скасування оскаржуваного висновку.

Таким чином, з урахуванням підстав позову та підстав відзив, суд робить висновок про наявність підстав для задоволення позовних вимог Управління капітального будівництва Одеської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасувати Висновку Південного офісу Держаудитслужби від 05.09.2024 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-07-15-006137-а щодо закупівлі робіт «Нове будівництво магістральних мереж водопроводу від вул. Багрицького до Французького бульвару у м. Одесі» (4-а черга по Французькому бульвару, від вул. Академічної до просп. Гагаріна). Коригування».

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, суд робить висновок, що адміністративний позов Управління капітального будівництва Одеської міської ради належить до задоволення.

Керуючись ст.ст.2, 3, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 94, 139, 243, 245, 246, 255, 257-262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Задовольнити адміністративний позов Управління капітального будівництва Одеської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку.

Визнати протиправним та скасувати Висновок Південного офісу Держаудитслужби від 05.09.2024 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-07-15-006137-а щодо закупівлі робіт «Нове будівництво магістральних мереж водопроводу від вул. Багрицького до Французького бульвару у м. Одесі» (4-а черга по Французькому бульвару, від вул. Академічної до просп. Гагаріна). Коригування».

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Позивач Управління капітального будівництва Одеської міської ради (вул. Комітетська, 10-а, м. Одеса, 65091, )

Відповідач Південного офісу Держаудитслужби (вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65012,).

Повний текст рішення складений та підписаний судом 06 січня 2025 року.

Суддя Н.В. Бжассо