Справа № 420/337/25
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2025-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/337/25
УХВАЛА

08 січня 2025 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хурса О.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Одеській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області області №408 від 14.02.2024 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області №259 о/с від 23.02.2024 «По особовому складу» про звільнення позивача зі служби в поліції;

- поновити позивача на посаді поліцейського взводу взводу швидкого реагування батальйону поліції особового призначення ГУНП в Одеській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на мою користь середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява подана з порушенням вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме:

- до позовної заяви додано заяву про поновлення строку звернення до суду за підставами, які визнані судом неповажними.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами частин третьої та п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як слідує з позовної заяви, позивач заявляє вимогу про визнання протиправними та скасування наказів Головного управління Національної поліції в Одеській області №408 від 14.02.2024 та №259 о/с від 23.02.2024, водночас позов подано до суду лише 03.01.2025, тобто з пропуском 15-денного строку звернення до суду.

В силу вимог частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут) поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі № 807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (пункт 69 рішення у справі «Ніколова проти Болгарії» № 7888/03).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, «молодша норма» припиняє суперечливу до неї «старшу»: цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто, у контексті цього спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 08.02.2023 № 120/7567/22 (адміністративне провадження № К/990/36381/22).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 30 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

Доведення до поліцейського, який відсутній на службі без поважних причин, наказу про виконання застосованого до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади або звільнення зі служби в поліції, здійснюється в порядку, визначеному цією статтею.

В заяві про поновлення строку звернення до суду позивач стверджує, що з наказом від 14.02.2024 №408 ознайомлений 15.02.2024, а з наказом від 23.02.2024 №259 о/с, - 23.02.2024. На обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду вказує, що з 14.02.2024 по 28.02.2024 перебував на лікарняному. На підтвердження даних доводів надає копії медичних висновків, згідно з якими, період непрацездатності позивача складає з 14.02.2024 по 28.02.2024.

Надаючи оцінку наведеним доводам позивача, суд дійшов висновку про їх необґрунтованість, оскільки враховуючи характер таких обставин, а також їх тривалість, - наведені обставини не можна вважати поважними та такими, що перешкоджали б позивачу своєчасному зверненню до суду самостійно або через представника.

Крім того, суд враховує, що саме в період вказаної непрацездатності позивач ознайомився із оскаржуваними наказами, що свідчить про його активну поведінку з метою дізнатися про порушення своїх прав.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 06.03.2019 у справі № 805/1985/18-а.

За таких обставин суд дійшов висновку, що з 15.02.2024 та 23.02.2024 позивач був достеменно обізнаний із фактом свого звільнення зі служби в поліції, знав підставу свого звільнення, що дозволяло йому пред`явити позов про їх скасування у строки визначені законом.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що позивачем не надано суду доказів триваючої неможливості звернення ним до суду з відповідним позовом в межах установленого строку після закінчення його періоду непрацездатності (з 29.02.2024).

У відповідності до вимог частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки позивач може усунути у 10-денний строк з моменту отримання ухвали суду шляхом подання до суду: 1) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з вказанням інших підстав для його поновлення та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олександр ХУРСА