Справа № 620/16286/24
Суддя: Ольга ТКАЧЕНКО
Дата ухвалення: 2025-01-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 січня 2025 року м. Чернігів Справа № 620/16286/24

Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Ольга ТКАЧЕНКО перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Ічнянського районного суду Чернігівської області, Територіального управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області, треті особи Державна судова адміністрація України, Головне управління Державної казначейської служби України про визнання неправомірними та скасування наказів, стягенення коштів,

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Ічнянського районного суду Чернігівської області, Територіального управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області, треті особи Державна судова адміністрація України, Головне управління Державної казначейської служби України, в якому просить:

скасувати наказ з особового складу від 22.08.2024 №38/2 Ічнянського районного суду Чернігівської області про оголошення догани ОСОБА_1 ;

скасувати усі неправомірні накази голови Ічнянського районного суду Вовченка А.В. та виконуючого обов`язки голови суду Овчарика В.М. про депреміювання ОСОБА_1 на підставі вище вказаного наказу керівника апарату;

стягнути кошти з ДСА України, ТУ ДСА у Чернігівській області та Головного управління Державної казначейської служби України у вигляді невиплачених ОСОБА_1 премій, починаючи із серпня місяця 2024 року по даний час.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно із частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

По-перше, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Як вбачається з позовної заяви, остання не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у Територіального управління Державної судової адміністрації в Чернігівській області та третіх осіб - Державної судової адміністрації України та Головного управління Державної казначейської служби України, а також відсутні відомості про ідентифікаційний код зазначених юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

По-друге, відповідно до частини 1 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у позовній заві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктами 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що позовна заява має містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень (його рішення), що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Таким чином, позовна зава має містити максимально чіткі і зрозуміло сформовані позовні вимоги, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Так, позивачка просить скасувати усі неправомірні накази голови Ічнянського районного суду Вовченка А.В. та виконуючого обов`язки голови Овчарика В.М. про депреміювання позивачки, проте не конкретизовано, які саме накази вона вважає неправомірними, не зазначено номер, дата винесення таких наказів, який саме наказ ким прийнятий.

Також просить стягнути кошти з ДСА України, ТУДСА у Чернігівській області та Головного управління Державної казначейської служби України у вигляді невиплачених премій, водночас не зазначено в якому саме розмірі, з кого саме мають бути стягнуті такі кошти.

Таке формулювання позовних вимог позбавляє можливості суд встановити чіткий предмет позову, оскільки не зрозуміло, які саме накази просить скасувати позивачка, в якому розмірі премії мають бути стягнути і з кого конкретно.

Суд звертає увагу, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, і вказаний обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

По-третє, суд також звертає увагу, що за змістом частини 1 статті 42 Кодексу адміністративного судочинства України учасниками справи, серед інших, є треті особи.

Відповідно до частини 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Частинами 1 і 2 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в залежності від прояву матеріально-правової заінтересованості процесуальний закон розрізняє третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, та окремо третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Крім того, вказані положення Кодексу адміністративного судочинства України ідентифікують третіх осіб на стороні позивача чи відповідача.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі (частина 4 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві, серед іншого, зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) інших учасників справи, що в поєднанні із частинами 1, 2 і 4 статті 49 цього Кодексу, зобов`язує позивача визначити правовий статус третьої особи (третя особа, яка заявляє самостійні вимоги чи не заявляє такі вимоги щодо предмета спору; на стороні позивача чи відповідача).

З огляду на зміст позовної заяви позивачка як третіх осіб зазначила ДСА України та Головне управління Державної казначейської служби України, однак в порушення наведених правових норм позивачкою не надано заяви про залучення до участі у справі третіх осіб із відповідним обґрунтуванням, у позові не вказано на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, та яким чином рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки третіх осіб.

Суд звертає увагу, що формальне зазначення у тексті позовної заяви реквізитів особи як третьої особи не є безумовною та автоматичною підставою для вирішення такого питання судом, оскільки таке клопотання має бути обґрунтоване позивачем.

По-четверте, відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Приписами частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (пункт 17 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

З матеріалів позову вбачається, що позивачка проходить публічну службу в Ічнянському районному суді Чернігівської області та оскаржує, зокрема наказ керівника апарату Ічнянського районного суду від 22.08.2024 №38/2 про оголошення догани. Проте, позовна заява подана до суду 22.11.2024 (відповідно до відбитка штампа поштового відправлення на конверті), що свідчить про пропуск встановленого законом строку для звернення до адміністративного суду.

З огляду на викладене, у вказаній частині позовних вимог строк звернення до суду становить один місяць. Водночас слід зазначити, що вказаний строк визнано законодавцем достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що її права, свободи чи інтереси порушено, визначилася, чи буде вона звертатися до суду із позовом щодо оскарження рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Не зазначення конкретних наказів про депреміювання, які позивачка просить скасувати, позбавляє суд можливості встановити дотримання строків звернення до суду з цією вимогою.

Відповідно до вимог частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

До позовної заяви позивачкою клопотання про поновлення строку звернення до суду не долучено.

Такі обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам законодавства.

З огляду на викладене, відповідно до приписів частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства позов належить залишити без руху, встановивши позивачці десятиденний строк з дня отримання ухвали суду про залишення позову без руху для усунення недоліків шляхом:

- приведення позовної заяви у відповідність до вимог частини 5 статті 160 КАС України, з урахуванням зауважень суду;

- подання до суду заяви про залучення до участі у справі третіх осіб з дотриманням вимог статей 49, 167 Кодексу адміністративного судочинства України;

- подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску (в частині оскарження наказу від 22.08.2024 №38/2);

На підставі наведеного та керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ічнянського районного суду Чернігівської області, Територіального управління Державної судової адміністрації України у Чернігівській області, треті особи Державна судова адміністрація України, Головне управління Державної казначейської служби України про визнання неправомірними та скасування наказів, стягенення коштів залишити без руху.

Встановити позивачці десятиденний строк з дня отримання ухвали суду для усунення недоліків поданої позовної заяви.

Роз`яснити позивачці, що у разі не усунення зазначених недоліків у встановлений судом строк, відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява буде їй повернута.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачці для виконання.

Відповідно до частини 2 статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно зі статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України оскарженню не підлягає.

Суддя Ольга ТКАЧЕНКО