Справа № 300/8118/24
Суддя: Кафарський В.В.
Дата ухвалення: 2025-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"13" січня 2025 р. справа № 300/8118/24
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Кафарського В.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства «Бурштинська Центральна Міська Лікарня» до Західного Офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку від 14.10.2024, -
Комунальне некомерційне підприємство «Бурштинська Центральна Міська Лікарня» (надалі КНП »Бурштинська ЦМЛ», позивач) звернулося до суду із позовною заявою до Західного Офісу Держаудитслужби (надалі відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку від 14.10.2024 про результати моніторингу закупівлі UA-2024-09-05-012707-a.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідачем протиправно, з порушенням вимог чинного законодавства, складений висновок про результати проведення моніторингу закупівлі від 14.10.2024. Зокрема вказано, що на момент оголошення тендеру уповноважена особа не мала інформації про те, що в рамках закупівлі робіт передбачається набуття замовником у власність товару, вартість якого у складі предмета закупівлі дорівнює або перевищує вартісні межі, визначені абзацом першим пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі». Моніторингом не обґрунтовано, на підставі якого саме документу уповноважена особа мала б знати вартість генератора SGT-25LX до оголошення закупівлі. Також зазначено, що у підпункті 1.2 пункту 1 Додатку 7 до Тендерної документації учасники мали надати листа-підтвердження щодо не заперечення використання машин, механізмів та техніки для виконання робіт учасником за предметом закупівлі від орендодавця або надавача послуг, або власника, тощо. В свою чергу, у тендерній документації замовник залишив цей вибір за учасником. Вимога щодо обов`язкового листа саме від власника відсутня. Відповідно, замовник не мав підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника, коли він надав лист від надавача послуг техніки, а не від власника. Представник позивача наголосила, що учасником ТОВ «Західна теплоенергетична будівельна компанія» у складі тендерної пропозиції надано Договір про надання послуг ТЗ від 17.09.2024 №1/1, укладений з Отинійським комбінатом комунальних підприємств щодо надання транспортних послуг бульдозера та надано лист про не заперечення використання даної техніки при виконанні робіт за предметом закупівлі. Отже, на думку позивача, у замовника не було підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника. Також відмічено, що оспорюваний висновок не містить опису фактажу та обґрунтування порушення законодавства у сфері публічних закупівель зі сторони замовника. Отже, в цій частині висновок відповідача про результати моніторингу закупівлі є необґрунтованим і таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 30.10.2024 відкрито провадження у даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
14.11.2024 від представника відповідача на адресу суду надійшов відзив, у якому викладені заперечення по суті позовних вимог. Так, зазначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі Комунального некомерційного підприємства «Бурштинська Центральна Міська Лікарня» встановлено порушення законодавства у сфері закупівель, що відображені у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 14.10.2024 №63-з/1 (далі Висновок), який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону «Про публічні закупівлі». Зокрема встановлено, що відповідно до Технічного завдання (специфікації) (Додаток №3 до тендерної документації) при виконанні робіт за предметом досліджуваної процедури закупівлі передбачено під №627 виконання робіт з установлення дизель генератора SGT-25LX. При цьому, у локальному кошторисі на придбання устаткування, меблів та інвентарю №04-01-02, який складений за поточними цінами станом на 30.08.2024, вартість дизель генератора SGT-25LX 431297 становить 415000,00 грн. Таким чином, за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону та Особливостей встановлено порушення пункту 3 Особливостей, пункту 6-1 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону та пункту 13-1 Порядок №861, оскільки замовником укладено договір про закупівлю послуг з учасником-переможцем процедури закупівлі ТОВ «Західна теплоенергетична будівельна компанія», який передбачає виконання робіт з установлення дизель-генератора SGT-25LX без підтвердження ступеня локалізації товару та надання учасником процедури закупівлі сертифіката відповідності системи управління якістю у виробництві вимогам ДСТУ ISO 9001:2015 або ДСТУ EN ISO 9001:2018 (EN ISO 9001:2015, IDT; ISO 9001:2015, IDT) щодо виробника, продукція якого пропонується учасником.
Щодо порушення абзацу першого пункту 43 Особливостей, то відповідачем звернуто увагу, що учасником у складі тендерної пропозиції надано Договір про надання послуг транспортного засобу від 17.09.2024 №1/1, укладений з Отинійським комбінатом комунальних підприємств, щодо надання транспортних послуг бульдозера, тоді як власником машини (бульдозера) є Комунальне підприємство «Коломийське районне КП» (свідоцтво про реєстрацію машини серії НОМЕР_1 ), а не Отинійський комбінат комунальних підприємств.
Щодо зобов`язання про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, то представник відповідача зазначила, що оскаржуваний висновок містить посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку порушення законодавства у сфері публічних закупівель та запропоновано можливий шлях усунення порушень, а саме дії, які повинен вчинити з амовник. При цьому, Управління не заперечує необхідність проведення даної закупівлі чи її суспільну користь, але при цьому наголошує, що закупівля повинна проводитись у відповідності до вимог законодавства, а у разі його порушення мають наступати відповідні наслідки та має бути невідворотним покарання посадових осіб, які їх допустили. З огляду на вищезазначене, наголошено, що відповідач при викладенні зобов`язань у Висновку чітко дотримувався норм та вимог, установлених Законом, врахував позицію Верховного Суду та жодним чином не порушив прав, свобод та охоронюваних інтересів позивача (а.с. 107-112).
19.11.2024 від КНП »Бурштинська ЦМЛ» суду надійшла відповідь на відзив, за змістом якої представник позивача наполягала на задоволенні позовних вимог. Зокрема, окрім аналогічних мотивів, які наведені у позові, додатково зазначено, що Держаудитслужба не конкретизувала, яких саме заходів необхідно вжити, не визначила спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про нечіткість та невизначеність спірного Висновку (а.с. 124-126).
Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, встановив наступне.
Відповідно до статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», позивачем розроблена тендерна документація (з додатками) для можливості подання своїх пропозицій учасниками процедури закупівлі (а.с. 24-69).
Згідно Звіту про результати проведення процедури закупівлі UA-2024-09-05-012707-а від 27.09.2024 (а.с. 70-71), у вказаній процедурі торгів прийняв участь та подав свої тендерні пропозиції один учасник товариство з обмеженою відповідальністю «Західна теплоенергетична будівельна компанія», яке і стало переможцем торгів та з яким укладено договір від 27.09.2024 (а.с. 72-76).
За результатами моніторингу відповідачем встановлено порушення законодавства у сфері закупівель, що відображено у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 14.10.2024 №63-з/1 (далі Висновок), який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону «Про публічні закупівлі» (а.с. 117-120).
З аналізу висновку вбачається, що встановлено такі порушення законодавства про закупівлі:
за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону та Особливостей встановлено порушення пункту 3 Особливостей та пункту 6-1 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, пункту 13-1 Порядку підтвердження ступеня локалізації виробництва товарів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.08.2022 №861;
за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Західна теплоенергетична будівельна компанія» встановлено порушення абзацу першого пункту 43 Особливостей.
Не погодившись з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-09-05-012707-а, позивач звернувся за захистом порушеного права до суду із даним позовом.
Надаючи оцінку правовідносинам, що склались між сторонами, суд виходить з таких підстав та мотивів.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі Закон №2939-XII).
Згідно з частиною першою статті 1 Закону №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до частини другої статті 2 Закону №2939-XII, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Щодо такого органу державного фінансового контролю, то постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон №922-VIII).
При цьому, згідно з пунктом 1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби №23 від 02.06.2016, Західний офіс Держаудитслужби (далі Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. Підпунктом 2 пункту 4 зазначеного Положення передбачено, що Офіс відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, моніторингу закупівель.
Статтею 5 Закону №2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Моніторинг процедури закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №922-VIII).
Відповідно до частини 2 статті 8 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Частиною шостою вказаної статті передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
В силу вимог частини 7 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
При цьому, за результатами моніторингу 14.10.2024 відповідачем складено та оприлюднено Висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2024-09-05-012707-а, яка проводилася Комунальним некомерційним підприємством «Бурштинська центральна міська лікарня» Бурштинської міської ради Івано-Франківської області, у якому відповідачем установлено порушення позивачем:
пункту 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (в редакції станом на дату проведення торгів, далі Особливості) та пункту 6-1 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII, пункту 13-1 Порядку підтвердження ступеня локалізації виробництва товарів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.08.2022 №861 (далі Порядок №861);
порушення абзацу першого пункту 43 Особливостей.
Що стосується встановленого відповідачем за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам пункту 3 Особливостей та пункту 6-1 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII, пункту 13-1 Порядку №861, то суд звертає увагу на таке.
Згідно з пунктами 31 і 32 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація це документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Відповідно до абзацу 3 пункту 3 Особливостей, під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих особливостей (крім випадків, передбачених абзацами четвертим - шостим цього пункту) замовники застосовують положення пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, крім підпункту 4 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, з урахуванням положень, визначених цим абзацом. У разі здійснення замовником закупівлі робіт чи послуг, якщо виконання таких робіт чи надання послуг передбачає набуття замовником у власність товару, визначеного пунктом 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, вартість якого у складі предмета закупівлі дорівнює або перевищує вартісні межі, визначені абзацом першим пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, закупівля таких робіт чи послуг здійснюється з урахуванням особливостей, установлених пунктом 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону.
Водночас, підпунктом 2 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону визначено, що особливості здійснення закупівель, визначені цим пунктом, застосовуються до таких товарів, зокрема, як дизель-генераторні установки.
Також, згідно з вимогами пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII тимчасово, з 2022 року строком на 10 років, встановлюються такі особливості здійснення закупівель, якщо вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень: замовник здійснює закупівлю товарів, визначених підпунктом 2 цього пункту, виключно якщо їх ступінь локалізації виробництва дорівнює чи перевищує у 2024 році 20 відсотків.
Ступінь локалізації виробництва визначається самостійно виробником товару, що є предметом закупівлі, та підтверджується Уповноваженим органом у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Уповноважений орган формує та веде перелік товарів, що є предметом закупівлі, з підтвердженим ступенем локалізації виробництва, який оприлюднюється на його офіційному веб-сайті.
Суд встановив, що відповідно до Технічного завдання (специфікації) (Додаток №3 до тендерної документації) при виконанні робіт за предметом досліджуваної відповідачем процедури закупівлі передбачено під №627, зокрема, виконання робіт з установлення дизель генератора SGT-25LX (а.с. 49).
Окрім цього, відповідно до пункту 13-1 Порядку №861, замовник визначає в тендерній документації на закупівлю предмета закупівлі, внесеного до переліку, вимогу щодо надання учасником процедури закупівлі сертифіката відповідності системи управління якістю у виробництві вимогам ДСТУ ISO 9001:2015 або ДСТУ EN ISO 9001:2018 (EN ISO 9001:2015, IDT; ISO 9001:2015, IDT) щодо виробника, продукція якого пропонується таким учасником, або національних стандартів, якими їх замінено, виданого акредитованим відповідно до законодавства органом з оцінки відповідності.
Учасник процедури закупівлі на таку вимогу замовника в тендерній документації подає у складі тендерної пропозиції копію сертифіката відповідності системи управління якістю у виробництві вимогам ДСТУ ISO 9001:2015 або ДСТУ EN ISO 9001:2018 (EN ISO 9001:2015, IDT; ISO 9001:2015, IDT) щодо виробника, продукція якого пропонується таким учасником, або національних стандартів, якими їх замінено, виданого акредитованим відповідно до законодавства органом з оцінки відповідності.
З оприлюдненої позивачем тендерної документації вбачається, що замовником на порушення вимог пункту 3 Особливостей, пункту 6-1 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону та пункту 13-1 Порядку № 861, не встановлено вищезазначену вимогу.
Згідно із частиною п`ятою статті 8 Закону №922-VIII, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За вищезгаданим посиланням в електронній системі публічних закупівель міститься відповідь замовника від 09.10.2024, у якій зазначено, що на момент оголошення тендеру уповноважена особа не мала інформації про те, що в рамках закупівлі робіт передбачається набуття замовником у власність товару, вартість якого у складі предмета закупівлі дорівнює або перевищує вартісні межі, визначені абзацом першим пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону. Згідно п. 5.1. Настанови з визначення вартості будівництва Для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію. В рамках підготовки до оголошення тендеру в розпорядження уповноваженої особи надали відомість обсягів робіт та відомість ресурсів до неї без цін, що унеможливило поінформованість уповноваженої особи про наявність товарів, що підлягають локалізації у складі робіт. Відповідно зазначена вимога не була включена до складу тендерної документації.
Проте, суд погоджується із відповідачем, що дане пояснення не відповідає дійсності, оскільки при визначенні очікуваної вартості предмета закупівлі робіт замовник керувався даними проектно-кошторисної документації (кошторисного розрахунку) на весь об`єкт будівництва, про що замовником, у свою чергу, зазначено у відповіді на попередній запит відповідача від 25.09.2024. Так, із відповіді від 25.09.2024, яка оприлюднена за вищезгаданим посиланням в електронній системі публічних закупівель, вбачається, що до неї долучено файли, зокрема: Експертний звіт (Позитивний).pdf; Проектно-кошторисна документація.pdf., в яких зазначена очікувана вартість генератора у розмірі 415 000 грн (а.с. 122).
Окрім цього, у вказаній відповіді на запит від 25.09.2024, надісланому в порядку проведення моніторингу, замовником зазначено, що «для здійснення обґрунтування розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі, його технічних та якісних характеристик було укладено договір на розробку проектно-кошторисної документації. Проектною організацією була виготовлена проектно-кошторисна документація на дані роботи (*копія додається). Розроблена проектно-кошторисна документацію пройшла експертизу про що наявний затверджений експертний висновок (Реєстраційний номер в ЄДЕССБ EX01:0247-9358-1872-8827) (*копія додається)…».
Таким чином, у локальному кошторисі на придбання устаткування, меблів та інвентарю №04-01-02, який складений за поточними цінами станом на 30.08.2024, включено Дизель генератор SGT-25LX 431297 в кількості однієї штуки вартістю 415 000 грн (а.с. 122), а тому уповноваженій особі було відомо про вартість товару у складі предмета закупівлі ще до оголошення 05.09.2024 про проведення процедури закупівлі.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність в даному випадку порушення зі сторони позивача пункту 3 Особливостей, пункту 6-1 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону та пункту 13-1 Порядку №861, про що правомірно констатовано і відповідачем у оскарженому висновку від 14.10.2024, оскільки замовником укладено договір про закупівлю послуг з учасником переможцем процедури закупівлі ТОВ «Західна теплоенергетична будівельна компанія», який передбачає виконання робіт з установлення дизель-генератора SGT-25LX без підтвердження ступеня локалізації товару та надання учасником процедури закупівлі сертифіката відповідності системи управління якістю у виробництві вимогам ДСТУ ISO 9001:2015 або ДСТУ EN ISO 9001:2018 (EN ISO 9001:2015, IDT; ISO 9001:2015, IDT) щодо виробника, продукція якого пропонується учасником.
Що стосується встановленого відповідачем за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Західна теплоенергетична будівельна компанія» порушення абзацу першого пункту 43 Особливостей, то суд звертає увагу на наступне.
Пунктом 43 Особливостей визначено, що якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Так, у підпункті 1.2 пункту 1 Додатку 7 до тендерної документації замовник на підтвердження кваліфікаційного критерію щодо наявності обладнання, матеріально-технічної бази та технологій вимагає від Учасника надати:
- у разі залучення договори оренди, у яких повинно бути визначено перелік транспортних засобів, які орендуються;
- у разі залучення договори про надання послуг, у яких повинно бути визначено перелік транспортних засобів, якими будуть надавати послуги;
- наявність свідоцтв на всі транспортні засоби та/або механізми, що підлягають державній реєстрації, та будуть залучені як власні чи відповідно до договорів оренди чи надання послуг до виконання робіт, свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів;
- у разі оренди/лізингу/надання послуг машин, механізмів та техніки, учасники в складі тендерної пропозиції надають оригінал листа-підтвердження від орендодавця (надавача послуг, власника, тощо) щодо не заперечення використання його машин, механізмів та техніки для виконання робіт учасником за предметом закупівлі (зв. ст. а.с. 67).
Водночас, судом з`ясовано, що учасником у складі тендерної пропозиції надано, серед іншого:
договір про надання послуг транспортного засобу від 17.09.2024 №1/1, укладений з Отинійським комбінатом комунальних підприємств, щодо надання транспортних послуг бульдозера (зв. ст. а.с. 86 а.с. 87);
свідоцтво про реєстрацію машини серії НОМЕР_1 , в якому зазначено, що власником машини (бульдозера) є комунальне підприємство «Коломийське районне КП» (зв. ст. а.с. 87 а.с. 88);
лист-підтвердження від Отинійського комбінату комунальних підприємств від 17.09.2024 №1 щодо не заперечення використання техніки при виконанні робіт за предметом закупівлі (зв. ст. а.с. 88).
30.09.2024 органом державного фінансового контролю в ході моніторингу через електронну систему закупівель надано запит замовнику про надання пояснень, зокрема стосовно того, яким чином учасником ТОВ «Західна теплоенергетична будівельна компанія» підтверджено вимоги, зазначені у підпункті 1.2 пункту 1 Додатку 7 до ТД?
01.10.2024 замовником надано відповідь, у якій зазначено, що згідно вимоги ТД учасники мали надати листа-підтвердження щодо не заперечення використання машин, механізмів та техніки для виконання робіт учасником за предметом закупівлі від орендодавця або надавача послуг, або власника, тощо. В тендерній документації замовник залишив цей вибір за учасником. Вимога щодо обов`язкового листа саме від власника відсутня. Відповідно, замовник не мав підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника, коли він надав лист від надавача послуг техніки, а не від власника.
Враховуючи викладене та дослідивши зміст вищенаведених документів, суд дійшов висновку про їх невідповідність вимогам замовника, установленим у підпункті 1.2 пункту 1 Додатку 7 до тендерної документації, оскільки вказаний пункт тендерної документації містить чітку вимогу про надання саме оригіналу листа-підтвердження від орендодавця (надавача послуг, власника, тощо), тобто, в даному випадку, від Комунального підприємства «Коломийське районне КП», як першочергового надавача послуг та власника машини, щодо не заперечення використання його машин, механізмів та техніки для виконання робіт учасником за предметом закупівлі.
При цьому суд зауважує, що підпункт 1.2 пункту 1 Додатку 7 до тендерної документації передбачає надання листа-підтвердження щодо не заперечення використання машин, механізмів та техніки для виконання робіт учасником за предметом закупівлі від орендодавця або надавача послуг тільки в тому випадку, коли такий орендодавець або надавач послуг надає у користування власні машини, механізми та техніку.
Натомість, ТОВ «Західна теплоенергетична будівельна компанія» надано Договір про надання послуг транспортного засобу від 17.09.2024 №1/1, укладений з Отинійським комбінатом комунальних підприємств, щодо надання транспортних послуг бульдозера, тоді як власником машини (бульдозера) є Комунальне підприємство «Коломийське районне КП», а не Отинійський комбінат комунальних підприємств, що, в свою чергу, підтверджує наявність порушення абзацу першого пункту 43 Особливостей збоку позивача.
Щодо способу усунення виявлених порушень, то суд вважає за необхідне зауважити, що пунктом 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку відповідачем зобов`язано замовника здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Суд зазначає, що пунктом 7 частини 1 статті 10 Закону №2939-ХІІ передбачено право органу державного фінансового контролю пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Згідно з пунктом 3 розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (далі Порядок №552), у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, пункт 3 (висновку) має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
З аналізу положень пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону №922-VIII та пункту 1 Розділу ІІІ Порядку №552 слідує, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі повинен обов`язково містити зобов`язання щодо усунення виявлених порушень (порушення) законодавства у сфері публічних закупівель.
Крім того пунктом 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII закріплено, що орган державного фінансового контролю має право порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.
Зобов`язальна частина висновку може включати як заходи, направлені на виправлення виявлених порушень та приведення процедури закупівлі у відповідність до встановлених правил та стандартів, так і рекомендації, спрямовані на запобігання вчинення таких порушень у подальшому.
При цьому спосіб, у який замовник повинен усунути виявлені порушення не визначений ні Законом №922-VIII, ні Порядком №552, а тому орган державного фінансового контролю має певну свободу розсуду щодо визначення способу усунення виявлених порушень.
Водночас реалізація таких повноважень повинна здійснюватися органом державного фінансового контролю з урахуванням контексту допущених порушень та вагомості їх впливу на процедуру закупівлі з метою обрання пропорційного та ефективного заходу для їх усунення та/або недопущення у подальшому.
Крім того, визначаючи спосіб усунення порушень, з метою попередження вчинення замовником нового порушення вимог законодавства, контролюючий орган повинен чітко зазначити конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити замовнику для їх усунення.
В оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов`язано позивача здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема «здійснити заходи, направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
Суд також звертає увагу на те, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у спірній ситуації є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на недопущення їх вчинення у подальшому.
Крім того, суд зауважує, що зобов`язання органом державного фінансового контролю позивача щодо розгляду питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення. В силу вимог пункту 15 частини першої статті 10 Закону №2939-XII орган державного фінансового контролю наділений лише правом ініціювання питання щодо притягнення до відповідальності винних у допущених порушеннях осіб. Водночас питання виявлення осіб, винних у порушеннях, зазначених в спірному висновку, та встановлення достатності підстав для притягнення їх відповідальності, є прерогативою позивача.
Отже, за наведених обставин, судом встановлено, що висновок від 14.10.2024 про результати моніторингу закупівлі UA-2024-09-05-012707-a винесено у встановленому порядку та за наявності правових підстав, а тому останній не підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Решта доводів учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють.
У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав, що рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.
Разом з цим, згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
За змістом частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд вважає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень діяв у межах повноважень, передбачених Конституцією та Законами України, що відповідає критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України. Натомість, позивачем не доведено та не підтверджено обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Як наслідок, суд вважає, що оскаржений висновок від 14.10.2024 про результати моніторингу закупівлі UA-2024-09-05-012707-a складений з дотриманням вимог законодавства, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, у зв`язку із чим позовні вимоги не підлягають до задоволення.
Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 139 КАС України судом не вирішується.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статей 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Позивачу та відповідачу рішення надіслати через підсистему «Електронний суд».

Перебіг процесуальних строків, початок яких пов`язується з моментом вручення процесуального документа учаснику судового процесу в електронній формі, починається з наступного дня після доставлення документів до Електронного кабінету в розділ «Мої справи».

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя /підпис/ Кафарський В.В.