Справа № 480/6832/24
Суддя: Є.Д. Кравченко
Дата ухвалення: 2025-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 січня 2025 року Справа № 480/6832/24

Суддя Сумського окружного адміністративного суду Кравченко Є.Д., розглянувши в приміщенні суду в м. Суми клопотання представника позивача у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області (далі - відповідач), в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Сумській області від 14.06.2024 № 749 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Шосткинського РУП» в частині застосування до слідчого слідчого відділу Шосткинського РУП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Сумській області від 19.07.2024 № 308 о/с «По особовому складу», котрим звільнено із служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді слідчого слідчого відділу Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області починаючи з 19.07.2024;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, з моменту звільнення 19.07.2024 та по дату ухвалення рішення, з розрахунку середньоденної заробітної плати в розмірі 1528,87 грн.;

- допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді слідчого слідчого відділу Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області;

- допустити негайне виконання постанови суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Сумській області на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах за одного місяця.

Ухвалою суду від 07.08.2024 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

У подальшому, від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання, в якому представник просить проводити розгляд даної справи з повідомленням (викликом) сторін.

Дослідивши доводи клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Як передбачено п. 20 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно із ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно із ч. 5, ч. 6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться ч. 8 ст. 262 КАС України.

В силу приписів ч. 6 ст. 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд зауважує, що у заявленому клопотанні не зазначено належних мотивів, якими обґрунтовується необхідність розгляду цієї справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Крім того, розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами не обмежує представника позивача своєчасно реагувати на заяви, клопотання відповідача у справі, належним чином захищати права та законні інтереси позивача та жодним чином не впливає на належність інформування про хід розгляду справи.

Водночас, з урахуванням характеру спірних правовідносин, предмету доказування і складу учасників ця справа може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження і для прийняття законного та обґрунтованого рішення по суті спору, на думку суду, не є обов`язковим заслуховування усних пояснень представників сторін у судовому засіданні.

Отже, для того, щоб суд міг дійти іншого висновку, клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні має бути достатньо переконливим та містити вагомі аргументи, які б вказували на доцільність розгляду справи в судовому засідання за участю сторін.

Крім того, відповідно до ст. 1 КАС України Кодекс адмінстративного судочинства України визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

Згідно із ч. 1, ч. 3 ст. 3 КАС України порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

У цьому контексті суд зауважує, що спрощене позовне провадження є однією із форм адміністративного судочинства, встановленою законом.

Відтак розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи жодним чином не порушує законних прав сторони, тоді як можливість реалізації учасником справи окремих процесуальних прав, як-от права брати участь в судовому засіданні, надавати суду усні пояснення, задавати питання іншим учасникам справи тощо, закон пов`язує з видом судового процесу для розгляду конкретної справи, тобто зазначені права не можна вважати абсолютними.

З огляду на викладене, враховуючи предмет спору, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, відсутність потреби у допиті свідків, у призначенні експертизи у справі з огляду на наведені представником позивача доводи щодо заявленого клопотання, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зміни обраної судом форми провадження для розгляду та вирішення цієї справи.

Відтак у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 12, 167, 248, 256, 257, 262, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Є.Д. Кравченко