Справа № 160/28072/24
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2025-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.,
перевіривши в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 грудня 2024 року (суддя Кадникова Ганна Володимирівна) в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України
треті особи Секретаріат Уповноваженого Верховної ради України з прав людини, Національне агентство з питань запобігання корупції, Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Полтаві
про визнання незаконними дії/бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,
в с т а н о в и л а:
Одночасно апелянт просить звільнити його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, як малозабезпечену особу, у якої розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік, військовослужбовця, предметом позову якого є захист соціальних, трудових, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Судові витрати перекласти на відповідача, так як його протиправна (злочинна) діяльність призвела до судових тяганин (поки ще не можу назвати це судочинством).
Вирішуючи клопотання, суддя зазначає, що правові засади справляння судового збору встановлені Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Тобто, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, та єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є майновий стан сторони, який ускладнює сплату судового збору.
Визначення судом майнового стану сторони як такого, що ускладнює чи унеможливлює сплату судового збору, залежить від доказів, які подані такою особою. Такими доказами можуть слугувати: довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік разом із довідкою з органів Державної податкової служби про відсутність інших доходів за попередній календарний рік.
Звертаючись до суду з даним клопотанням, апелянтом надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 16.12.2024, відповідно до яких ОСОБА_1 в квітні 2023 виплачено 26 146,58 грн (195- надання зем. ділянки с/г призначення, майнового паю в лізинг, оренду, суборенду, емфіиевзис); в червні 2023 року, виплачено 9 961,89 грн (195- надання зем. ділянки с/г призначення, майнового паю в лізинг, оренду, суборенду, емфіиевзис); в жовтні 2023 року виплачено 11 289,00 (106- надання земельної частки (паю) в лізинг, оренду або суборенду); в грудні 2023 року виплачено 1 106,89 грн грн (195- надання зем. ділянки с/г призначення, майнового паю в лізинг, оренду, суборенду, емфіиевзис).
Таким чином, відповідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків позивач у 2023 році мав дохід у розмірі 48 504 грн 36 коп. (з яких 5% становить 2 425 грн 29 коп.).
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору, що підлягає сплаті, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року 3 028 грн 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 1816 грн 80 коп.
Разом з тим, суддя зазначає, що відповідно до частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
З огляду на те, що апелянтом подано апеляційну скаргу через систему «Електронний суд», розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 1 453 грн 44 коп.
При цьому, суддя звертає увагу, що в даній справі позов подано до суду першої інстанції у 2024 році, а відтак враховуючи, що сума судового збору підлягає обрахуванню з урахуванням Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», то відповідно і перевірці підлягає розмір річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, тобто за 2023 рік.
Отже, сплата судового збору у розмірі 1 453 грн 44 коп. не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача, а відтак правові підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні з підстав незадовільного майнового стану, відсутні.
Водночас, суддя враховує, що відповідно до пункту 2 «а» статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: позивачами є: а) військовослужбовці.
Аналіз наведеної норми права дає можливість дійти висновку, що в разі звернення до суду позивача військовослужбовця, суд може, враховуючи його майновий стан, відстрочити або розстрочити сплату судового збору, якщо така особа подає про це клопотання.
Водночас, позивачем не подавалося клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору до суду апеляційної інстанції.
Більш того, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору визнано необґрунтованим, а надані докази такими, що не підтверджують незадовільний майновий стан апелянта.
Відтак, при зверненні до суду апеляційної інстанції, позивач має сплатити судовий збір, визначений законом.
Крім того, відповідно до частини 2 статті 296 КАС України, в апеляційній скарзі зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).
В апеляційній скарзі апелянт зазначив заінтересованих осіб - ТЕРИТОРІАЛЬНЕ УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОГО БЮРО РОЗСЛІДУВАНЬ, РОЗТАШОВАНЕ У МІСТІ ПОЛТАВІ, ВИЩА РАДА ПРАВОСУДДЯ, проте, з матеріалів справи вбачається, що ТЕРИТОРІАЛЬНЕ УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОГО БЮРО РОЗСЛІДУВАНЬ, РОЗТАШОВАНЕ У МІСТІ ПОЛТАВІ входить до складу третіх осіб.
Водночас, суддя звертає увагу апелянта, що ВИЩА РАДА ПРАВОСУДДЯ під час розгляду справи не входила до складу учасників справи, при цьому процесуальним законом (стаття 42 КАС України), не передбачено такий вид учасників справи, як заінтересована особа.
Відтак, апеляційна скарга підлягає уточненню з боку позивача в частині вірного зазначення суб`єктного складу справи.
Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до приписів частини 2 статті 296 КАС України, в апеляційній скарзі, зокрема, зазначаються: найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення; вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції.
Також суддя зазначає, що відповідно до статті 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право:
1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін;
2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення;
3) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково;
4) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у визначених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині;
5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;
6) у визначених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених у пунктах 1-5 частини першої цієї статті.
Відтак, вимога апеляційної скарги направити справу на новий, справедливий, всебічний розгляд за правилами загального провадження, не узгоджується з приписами статті 315 КАС України, а відтак апелянту необхідно уточнити вимоги апеляційної скарги в цій частині, а саме, визначити яке рішення за наслідками апеляційного перегляду просить постановити апелянт, адже процесуальним законом не передбачена можливість направлення справи на новий розгляд за результатом апеляційного розгляду справи. Суд апеляційної інстанції має відповідне повноваження виключна в разі, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил юрисдикції (підсудності), визначених статтями 20, 22, 25-28 цього Кодексу (стаття 318 КАС України). Наявність такої обставини апелянтом не доведена.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,
Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги визнати необґрунтованим.
Відмовити ОСОБА_1 у звільненні від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду:
2) уточненої апеляційної скарги з зазначенням: належного складу учасників справи; уточнення дати рішення суду першої інстанції, яке оскаржується; уточнення змісту її прохальної частини, а саме, з формулюванням вимог апеляційної скарги з урахуванням приписів статті 315 КАС України. Уточнену апеляційну скаргу надати разом з доказом надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи відповідно до положень частини 9 статті 44 КАС України.
Якщо недоліки апеляційної скарги не будуть усунені в зазначений строк, апеляційна скарга буде повернута.
Ухвала суду набирає законної сили з 10 січня 2025 року та оскарженню не підлягає.

Суддя Головко О.В.