Справа № 440/1907/20
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2025-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 січня 2025 р.Справа № 440/1907/20

Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Перцова Т.С., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 по справі № 440/1907/20

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

На зазначене рішення суду Військовою частиною НОМЕР_1 подано апеляційну скаргу, в якій заявлено клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поданого клопотання відповідач вказує, що у зв`язку із введенням на території України військового стану та переведенням на штат воєнного часу, Військова частина НОМЕР_1 здійснює передбачені Законом України "Про правовий режим військового стану" заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони країни, захисту безпеки населення та інтересів держави. Посилаючись на бойове розпорядження Оперативного командного пункту Об`єднаних Сил від 31.08.2021 № 250т, наказ Генерального штабу Збройних Сил України від 31.08.2021 № 129/ДСК, наказ ІНФОРМАЦІЯ_1 від 03.09.2021 № 222/ДСК, розпорядження Начальника Генерального штабу Збройних Сил України від 06.08.2021 № 39/304/17/20т, копії яких не можуть бути надані до суду, зазначив, що підрозділи Військової частини НОМЕР_1 були залучені до стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях та з 24.02.2022 виконують бойові завдання щодо захисту територіальної цілісності. Зауважив, що місто Одеса та Одеська область, де перебуває Військова частина НОМЕР_1 зазнає ударів по цивільним, інфраструктурним об`єктам, будівлям держорганів, тощо, що додатково ускладнює належне здійснення повноважень та функцій у судових справах. Крім того, посилаючись на лист Торгово - промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 стверджував, що військова агресія Російської Федерації проти України є форс - мажорною обставиною (обставиною непереборної сили) , у зв`язку з чим, вважав поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 по справі № 440/1907/20 та просив суд такий строк поновити.

Надаючи оцінку вказаному клопотанню, суд зазначає таке.

Так, згідно з ч.1 ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів електронної справи вбачається, що оскаржуване рішення Полтавського окружного адміністративного суду, прийнято в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін 04.06.2020.

Отже, строк на апеляційне оскарження закінчився 06.07.2020 (з урахуванням вихідних).

Апеляційна скарга направлена засобами поштового зв`язку до суду апеляційної інстанції 10.10.2024, тобто, поза межами тридцятиденного строку, встановленого ч.1 ст.295 КАС України.

Згідно з ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (ч.3 ст.295 КАС України).

Питання поновлення та продовження процесуальних строків урегульоване статтею 121 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З наведених вище норм вбачається, що питання про поновлення строку на апеляційне оскарження як за частиною 2, так і за частиною 3 статті 295 КАС України вирішується судом виключно на підставі відповідної заяви особи, яка подала апеляційну скаргу.

У відповідності до п.8 ч.2 ст.296 КАС України в апеляційній скарзі зазначається, зокрема, дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується.

Разом з цим, відповідачем не зазначено дату отримання оскаржуваного рішення, що унеможливлює надання належної оцінки поважності причин пропуску строку на подання апеляційної скарги в період з 06.07.2020 по 10.10.2024.

Щодо запровадження на території України воєнного стану, як підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, сформованою у постановах від 26 вересня 2022 року у справі № 560/403/22, від 16 лютого 2023 року у справі № 640/7964/21 та від 28 лютого 2023 року у справа № 400/6312/21, лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Суб`єкт владних повноважень не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22 - 23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Посилання відповідача на обстріли м. Одеса та Одеської області колегія суддів вважає необґрунтованими, через те, що наведене не свідчить про наявність поважних причин пропуску відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення, враховуючи те, що після закінчення строку на апеляційне оскарження рішення (06.07.2020) і до запровадження на території України воєнного стану (24.02.2022) пройшло півтора роки і у цей час жодних обстрілів м. Одеса або Одеської області не здійснювалось. Крім того, відповідач не обґрунтовує яким саме чином такі обставини об`єктивно перешкодили вчасному поданню апеляційної скарги після 24.02.2022.

Покликання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги для суб`єкта владних повноважень без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на неможливість подання апеляційної скарги, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на її подання.

Доказів існування інших непереборних обставин, які перешкоджали скористатись правом на звернення з апеляційною скаргою у межах визначеного Кодексом адміністративного судочинства України строку, Військова частина НОМЕР_1 не надає.

Отже, наведені відповідачем обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 по справі № 440/1907/2020, не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду, а тому колегія суддів дійшла висновку про неповажність наведених скаржником причин.

Крім того, суд апеляційної інстанції наголожує, що жодних змін в законодавство, частині строків звернення до суду, внаслідок введення на території України військового стану, внесено не було.

Слід також зазначити, що сам по собі лист Торгово - промислової палати в Україні від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1, на який посилається відповідач в обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, не є єдиним достатнім доказом існування форс-мажорних обставин; обставини форс-мажору мають оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі №908/2287/17, від 21.07.2021 у справі № 912/3323/20, від 25.11.2021 у справі № 905/55/21).

Враховуючи вищевикладене, клопотання відповідача не пояснює причин пропуску строку на апеляційне оскарження та не може бути задоволено з підстав, викладених у ньому, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для подачі уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 по справі № 440/1907/2020, з інших підстав, ніж наведені у клопотанні, доданому до апеляційної скарги, з наданням доказів поважності причин пропуску цього строку.

Крім того подана апеляційна скарга не відповідає вимогам п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме до апеляційної скарги не додано документу про сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на час подачі апеляційної скарги) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду на рівні 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У свою чергу, вказаною нормою передбачено, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання фізичною особою позову немайнового характеру, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2020 року - 2102,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який підлягав сплаті за подання даного позову, становив 840,80 грн., а відтак, розмір судового збору, який підлягає сплаті Військовою частиною НОМЕР_1 за подання апеляційної скарги на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 по справі № 440/1907/20, становить 1261,20 грн.

В силу ст. 5 Закону України "Про судовий збір" відповідач не звільнений від сплати судового збору.

Отже, апелянт повинен сплачувати судовий збір на загальних підставах.

Зазначені недоліки апеляційної скарги мають бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору на реквізити: Отримувач ГУК в Основ`янському районі м. Харкова, код отримувача (ЄДРПОУ) 37874947, банк: Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, номер рахунку UA1020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), наявність відомчої ознаки - "81" Апеляційні адміністративні суди у розмірі 1261,20 грн.

Крім того, подана апеляційна скарга не відповідає вимогам п. 3 ч. 2 ст. 296 КАС України.

Відповідно до п.3 ч.2 ст. 296 КАС України в апеляційній скарзі зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, в порушення вказаних вимог, відповідачем в апеляційній скарзі не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За таких обставин апеляційну скаргу необхідно залишити без руху і надати заявникові термін для виправлення вищезазначених недоліків.

Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України строк усунення недоліків позовної заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ч.4 ст. 169, ч.5 ст.296, ч.2 ст.298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 по справі № 440/1907/20 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати Військовій частині НОМЕР_1 строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 04.06.2020 по справі № 440/1907/2020, з інших підстав, ніж наведені у клопотанні, заявленому в апеляційній скарзі, з наданням доказів поважності причин пропуску цього строку, квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору у розмірі 1261,20 грн та уточненої апеляційної скарги із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінета.

Роз`яснити відповідачу, що у разі неподання уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до ч. 4 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити апелянту, що у разі неусунення інших недоліків апеляційної скарги відповідно до ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.С. Перцова