Справа № 682/3162/24
Суддя: Мотонок Т. Я.
Дата ухвалення: 2025-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 682/3162/24
Провадження № 2-а/682/2/2025
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року

Славутський міськрайонний суд

Хмельницької області у складі:

головуючого судді Мотонок Т. Я.,

за участю секретаря судових засідань Мелашенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Славута справу № 682/3162/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

10.12.2024 до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування поданого позову вказано, що постановою № 730 від 05.11.2024 начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 в справі про адміністративне правопорушення позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000 грн.

Позивач вважає постанову № 730 від 05.11.2024 незаконною, з огляду на наступні обставини. Позивач вказує, що в червні 2024 року він оновлював персональні дані в «Резерв +», однак після затримання 29.10.2024 працівниками ІНФОРМАЦІЯ_2 його було повідомлено, що його персональні дані не оновлені і щодо нього було складено протокол про адміністративне правопорушення. В цей же день, як його було затримано, тобто 29.10.2024, після проходження ВЛК 30.09.2024 він був відправлений для проходження військової служби в навчальний центр в/ч НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ), де на даний час він і проходить військову службу, про що достовірно відомо ІНФОРМАЦІЯ_3 . Про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст.210-1 КУпАП та накладення штрафу в сумі 17000 грн. позивачу нічого не було відомо, так як з 05.11.2024 він вже перебував на військовій службі у в/ч НОМЕР_1 . Окрім того, позивач вказує, що в оскаржуваній постанові не зазначено доказів, що відповідач, як Держатель Єдиного реєстру призовників, військовозобов?язаних та резервістів, не мав можливості отримати персональні дані призовника, військовозобов?язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи. Копію постанови № 730 від 05.11.2024 отримала 04.12.2024 дружина позивача, ОСОБА_3 , простим листом, направленим на домашню адресу ( АДРЕСА_2 ) 28.11.2024 (вих. № 1/8585).

Таким чином, оскільки позивача не було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, позивач звернувся до суду та просив: скасувати постанову № 730 від 05.11.2024 начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, якою відносно ОСОБА_1 застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000 грн., а справу про адміністративне правопорушення - закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою суду від 11.12.2024 у даній справі позивачу поновлено строк на оскарження спірної постанови, відкрито провадження у справі, призначено судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на 30.12.2024.

30.12.2024 розгляд справи відкладено у зв`язку із витребування у ІНФОРМАЦІЯ_2 матеріалів адміністративної справи відносно ОСОБА_1

13.01.2025 в призначений час учасники справи до суду не з`явились.

Від представника позивача, адвоката Жилюка О.В., до суду надійшла заява про розгляд справи за його із позивачем відсутності. Позовні вимоги підтримують.

Від ІНФОРМАЦІЯ_2 будь-яких заяв чи клопотань не находило. Матеріали витребуваної справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 до суду надані не були.

Фіксування судового розгляду не здійснювалось у зв`язку із відсутністю учасників справи на підставі ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що постановою начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 № 730 від 05.11.2024 в справі про адміністративне правопорушення позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000 грн.

Зі змісту спірної постанови вбачається, що військовозобов?язаний ОСОБА_1 , протягом 60 днів з дня набрання чинності Заксном України № 3633-IX від 11.04.2024 року (тобто у період з 18.05.2024 року по 16.07.2024 року включно) не уточнив свої військово-облікові дані в повному обсязі у відповідності до підпункту І пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 3633-IX, а саме: адресу проживання, номери засобів зв?язку, адрес електронної пошти (за наявності електронної пошти) та інші персональні дані, в тому числі інформацію про актуальний стан свого здоров?я: у разі перебування на території України - шляхом прибуття самостійно до ТЦК та СП за місцем перебування на військовому обліку чи за своїм місцем проживання, або до ЦНАП, або через електронний кабінет призовника, військовозобов?язаного, резервіста (за наявності). Починаючи з 24.02.2022 року (з моменту оголошення мобілізації в Україні) по 29.10.2024 року (день доставлення до ІНФОРМАЦІЯ_2 - день виявлення тривалого правопорушення) особисто не уточнив свої військово-облікові дані, а саме: адресу місця проживання, номери засобів зв?язку та актуальний стан свого здоров?я (не пройшов військово-лікарську комісію при ІНФОРМАЦІЯ_2 де перебуває на обліку). Своїми неправомірними діями, які виразились в не оновленні своїх військово-облікових даних в повному обсязі, в тому числі актуальної інформації про стан свого здоров?я та місця проживання, військовозобов?язаний ОСОБА_4 порушив вимоги підпункту 1 пункту 2 розділу І Прикінцевих та перехідних положень Закону N? 3633-1X, частини другої статті 17 Закону України «Про оборону України», частини десятої статті І Закону України «Про військовий обов?язок і військову службу», абзацу третього частини першої та абзацу сьомого частини третьої статті 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, кваліфікуючою ознакою якого є порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, вчинене в особливий період.

За таких обставин ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, у зв`язку із чим накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000 грн.

В спірній постанові відсутні відомості про отримання ОСОБА_1 копії постанови, також відсутній його підпис про його відмову в отриманні постанови (а.с. 8).

Із супровідного листа, із яким ОСОБА_1 направлено оскаржувану постанову від 05.11.2024, слідує, що даний супровідний лист № 1/8585 зареєстрований 28.11.2024 (а.с. 9).

Відмітками на поштовому конверті підтверджується, що спірна постанова була надіслана за місцем проживання ОСОБА_1 простим поштовим відправленням (а.с. 10).

Разом із тим, як свідчить довідка ІНФОРМАЦІЯ_2 від 05.12.2024 № 1/514, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 30.10.2024 призваний на військову службу по мобілізації до ЗСУ (а.с. 11).

Надаючи правову оцінку зазначеним обставинам, судом враховується наступне.

За правилами ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч. 1 ст. 210-1 КУпАП, відповідальність встановлено за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію - тягне за собою накладення штрафу на громадян від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань.

Відповідно до ч. 3 ст. 210-1 КУпАП відповідальність передбачена за вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті (порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію), в особливий період.

Відповідно до пункту 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року № 154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Згідно із абз. 11 ст. 1 Закону України «Про оборону України», особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, який триває на час ухвалення рішення судом.

Відповідно до статті 235 КУпАП, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до ст. 277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Згідно із ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Статтею 279 КУпАП передбачено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення. Розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Ст. 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

На обов`язок доведення саме відповідачем як суб`єктом владних повноважень правомірності винесення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, правомірності та законності прийнятої постанови вказує Верховний Суд у постановах від 24.04.2019 (справа №537/4012/16-а), від 08.11.2018 (справа № 201/12431/16-а), від 23 жовтня 2018 року (справа № 743/1128/17), від 15.11.2018 (справа № 524/7184/16-а).

Відповідач не надав жодних доказів на спростування доводів позивача.

На виконання вимог ст.9 КАС України суд вживав заходів необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, в тому числі шляхом витребування доказів у відповідача за клопотанням позивача.

Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правовій презумпції, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення, в тому числі і за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП передбачає, що про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Так, як зазначено вище, постановою начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 № 730 від 05.11.2024 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 17000 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

З огляду на наявність обставин у справі, які є встановленим, та підтвердженим позивачем, що розгляд призначеної на 05.11.2024 року справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП фактично відбувся без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з порушенням прав, визначених ст. 268 КУпАП, оскільки на час винесення оскаржуваної постанови позивач ОСОБА_1 вже перебував на військовій службі за призовом по мобілізації. Доказів своєчасного повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, до суду не надано.

Окрім того суд звертає увагу на те, що Верховний Суд у постановах від 31.03.2021 у справі № 676/752/17, від 21.03.2019 у справі № 489/1004/17, від 30.01.2020 у справах № 308/12552/16-а та № 482/9/17, від 06.02.2020 у справі № 205/7145/16-а зробив такі висновки: «Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення».

Вирішуючи питання наслідків розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яку належним чином не повідомили про дату, Верховний Суд у постановах від 06.03.2018 у справі № 522/20755/16-а, від 30.09.2019 у справі № 591/2794/17, від 06.02.2020 № 05/7145/16-а та від 21.05.2020 у справі № 286/4145/15-а дійшов такого висновку: «факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням установленої процедури. Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу».

Процедурні порушення, зокрема, такі як розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка не повідомлялася про розгляд справи, є безумовною підставою для скасування постанови про притягнення такої особи до відповідальності. Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та ст. 268 КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, скористатися професійною правничою допомогою.

Таким чином, оскаржувана позивачем постанова у справі про адміністративне правопорушення № 730 від 05.11.2024 була винесена відповідачем з порушенням норм ст.ст. 268, 277-2, 278, 279 КУпАП України, а тому є незаконною.

За таких обставин, за наявності процесуальних порушень під час розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , позовну заяву слід задовольнити частково, скасувавши оскаржувану постанову та направивши справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи) для розгляду з дотриманням норм ст. 268, 277-2, 278, 279 КУпАП, оскільки суд не має права здійснювати розгляд зазначеної справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 19, 25, 90, 168, 246, 258, 293 КАС України, суд

у х в а л и в:

Позов - задовольнити частково.

Скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 № 730 від 05.11.2024 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, якою відносно ОСОБА_1 застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000 грн.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП направити на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В іншій частині позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Суддя Мотонок Т.Я.