Справа № 200/7742/24
Суддя: Троянова О.В.
Дата ухвалення: 2025-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

07 січня 2025 року Справа №200/7742/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Троянової О.В., розглянувши в письмовому провадженні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про залишення позовної заяви без руху або її повернення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправними дій щодо призупинення нарахування та виплати пенсії з 01.08.2024 року; зобов`язання відновити нарахування та виплату пенсії з 01 серпня 2024 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 11 листопада 2024 року суд прийняв до розгляду позовну заяву та відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, у якому заявлено клопотання, яким просив винести ухвалу про залишення позовної заяви без руху або ухвалу про її повернення. Клопотання обґрунтоване тим, що представником позивача додано до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору, в якій платником визначено саме представника позивача. Вважає, що вказаний платіжний документ не може вважатися належним доказом сплати позивачем судового збору за подання даного позову до адміністративного суду. Крім того, зазначив, що представником позивача додано до позову копію ордеру, тобто у ОСОБА_2 відсутні повноваження для подання позовної заяви. Окрім того, зазначив, що копії документів, доданих до позовної заяви не завірені.

Розглянувши заявлене Головним управлінням Пенсійного фонду України в Донецькій області клопотання суд зазначає наступне.

За правилами статті 132 КАС, судовий збір належить до судових витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, які несуть сторони в судах усіх рівнів. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон №3674-VI).

Відповідно до статті 1 Закону, судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене Законом України «Про судовий збір» (стаття 2 цього Закону).

Сплата судового збору особами, які звертаються до суду, - це процесуальний обов`язок, який визначається нормами процесуального закону та Закону України «Про судовий збір». Процесуальна норма частини 2 статті 132 КАС є бланкетною і в частині визначення розміру судового збору, порядку його сплати, повернення і звільнення від сплати відсилає до окремого закону, зокрема Закону України «Про судовий збір».

Об`єкти справляння судового збору, тобто процесуальні дії, за які справляється судовий збір, встановлені у статті 3 зазначеного Закону.

Такими об`єктами є процесуальні документи, які особа подає до суду (позовна заява, апеляційна чи касаційна скарга тощо).

Верховний Суд у постанові від 16 червня 2020 року у справі № 299/3702/16-а вказав, що судовий збір (court fees) це обов`язковий грошовий платіж на користь суду, який зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України та сплачується учасниками справи у встановлених законом випадках та розмірах за розгляд судом позову, апеляційної та касаційної скарги, інших процесуальних документів або за вчинення судом окремих процесуальних дій, крім випадків звільнення (зменшення) від сплати судового збору, визначених законом або судовим рішенням.

Згідно з частиною першою статті 9 якого судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

При цьому частиною другою цієї ж статті Закону визначено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Постановою Правління Національного банку України № 163 від 29 липня 2022 року затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, а також вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до вказаної Інструкції, платіжне доручення оформляється за вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів та подається до банку, що обслуговує платника, у кількості примірників, необхідних для усіх учасників безготівкових розрахунків. (п. 3.1 Інструкції)

Згідно із п. 37 розділу ІІ Інструкції передбачено, що одним із реквізитів платіжного доручення є «Призначення платежу». Платник заповнює його таким чином, щоб надати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Важливо, аби у розділі «Призначення платежу» платник вказав відомості про те, яка саме позовна заява оплачується збором.

Також платіжне доручення має бути засвідчене підписом виконавця банку, відповідального за здійснення переказу коштів, і скріплене печаткою банківської установи з відміткою про дату надходження платіжного доручення та його виконання.

Відповідно до частин четвертої статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно із частиною третьою статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Отже, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи, надходження до спеціального фонду Державного бюджету України якого перевіряються судом перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг). Це означає, що суд зобов`язаний перевірити надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної адміністративної справи.

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, то суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені процесуальним законодавством, зокрема, в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Таким чином, обов`язок перевірки факту зарахування судового збору покладається на суд.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 9901/144/20 та у постановах Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 826/2429/18, від 20 лютого 2019 року у справі № 823/1940/18, від 28 квітня 2022 року у справі № 520/10006/21, від 20 липня 2023 року у справі № 300/2856/22, від 26 липня 2023 року справа № 640/3949/22, від 09 серпня 2023 року справа № 320/2743/20, від 11 жовтня 2023 року справа № 199/1175/22.

Судом встановлено, що позовна заява містить одну вимогу немайнового характеру, судовий збір за подання такого позову становить 1211,20 грн.

Суд звертає увагу на те, що у зв`язку з початком функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), а саме: «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку, статтю 4 Закону України «Про судовий збір» доповнено частиною третьою, згідно з якою при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Оскільки у цій справі позивач позовну заяву подав в електронній формі через підсистему «Електронний суд», розмір судового збору становить 968,96 грн. (1211,20 грн. * 0,8).

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію від 05.11.2024 року №9096-2136-4098-8923 про сплату судового збору, в якій визначено призначення платежу: судовий збір за позовом ОСОБА_2 до Донецького окружного адміністративного суду.

Кальна А.Г. не є позивачем у справі, проте є представником позивача, яка не обмежена правом щодо сплати судового збору за подання позову в інтересах позивача.

Судом встановлено, що на дату постановлення ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 11 листопада 2024 року кошти були зараховані до спеціального фонду Державного бюджету, а отже, додане до позовної заяви платіжне доручення за своїм змістом підтверджує сплату судового збору за її подання. Отже, зазначена позовна заява відповідає вимогам частини третьої статті 161 КАС.

Крім того, суд звертає уагу відповідача, шо пунктом 9 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення № 41), передбачено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Пунктом 12 Положення № 41 передбачено, що ордер повинен містить наступні реквізити, зокрема: підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»).

Так, на підтвердження повноважень щодо представництва позивача адвокатом Кальною А.Г. до позовної заяви додано відскановану копію ордера серії АН № 1548922 на надання правничої допомоги у Донецькому окружному адміністративному суді, виданого 04 листопада 2024 року, на підставі договору про надання правової допомоги №б/н від 20.09.2024 року.

Судом встановлено, що зазначений ордер згенеровано через «Особистий кабінет адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України (https://unba.org.ua/), та має всі обов`язкові реквізити, визначені Положенням № 41, зокрема, і власноручний підпис адвоката Кальної А.Г.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що адвокатом Кальною А.Г. належним чином підтверджено повноваження на підписання позовної заяви у даній адміністративній справі.

При цьому, суд звертає увагу, що підписання цифровим підписом за допомогою засобів ЄСІТС доданого до створеного в Електронному суді документа файлу, що містить зображення заповненого бланку ордера, засвідчує надсилання цього додатку відповідним користувачем ЄСІТС та підтвердження ним відповідності електронної копії доданого ордера його оригіналу в паперовій формі.

Аналогічні правові висновки викладено в постанові Верховного Суду від 29 лютого 2024 року у справі № № 466/76/22, які відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України підлягають врахуванню у цій справі.

Крім того, частиною 3 статті 94 КАС України визначено, що учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Так, судом встановлено, що позовну заяву разом з додатками подано через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» представником позивача Кальною А.Г.

Відповідно до положень частин сьомої і восьмої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 року №1845/0/15-21 затверджене Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі Положення про ЄСІТС,), яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Згідно з п. 8 Положення про ЄСІТС підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав

Пунктом 24 Положення про ЄСІТС визначено, що Підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.

Згідно з п. 26 Положення про ЄСІТС електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Відповідно до абз. 1 п. 27 Положення про ЄСІТС до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Таким чином, накладення ЕЦП під час підписання позовної заяви з додатками через систему ЄСІТС свідчить про те, що усі додатки завірені належним чином.

Таким чином, судом встановлено, що представником позивача не допущено порушень статей 160, 161 КАС України при зверненні в інтересах позивача з даним позовом.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху або її повернення не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 260, 262, 263, 294 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про залишення позовної заяви без руху або її повернення - залишити без задоволення.

Ухвала прийнята в нарадчій кімнаті в порядку письмового провадження та підписана 07 січня 2025 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Троянова