Справа № 160/174/25
Суддя: Ремез Катерина Ігорівна
Дата ухвалення: 2025-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 січня 2025 року Справа 160/174/25

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Ремез К.І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Державне підприємство Документ в особі відокремленого підрозділу філії в Німеччині, м. Берлін про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

УСТАНОВИВ:

03.01.2025 через систему "Електронний суд" до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Державне підприємство Документ в особі відокремленого підрозділу філії в Німеччині, м. Берлін про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, у якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність Державної міграційної служби України, Державного підприємства «Документ» в особі відокремленого підрозділу філії в Німеччині, м. Берлін, щодо невидачі ОСОБА_1 паспорта громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_1 від 29.02.2024, дійсний до 28.02.2034, орган, що видав 2129, який оформлений на ім`я ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Державне підприємство «Документ» в особі відокремленого підрозділу філії в Німеччині, м. Берлін, видати ОСОБА_1 оформлений на його ім`я паспорт громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_1 від 29.02.2024, дійсний до 28.02.2034, орган, що видав 2129, за місцем прийняття документів для оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон у порядку та на підставі законодавства України, яке було чинним на момент звернення ОСОБА_1 із заявою про його оформлення - 21.02.2024, тобто без пред`явлення військово-облікових документів.

Позовна заява до суду надійшла через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи із приміткою "Документ сформований в системі "Електронний суд" 02.01.2025" та підписана електронно-цифровим підписом представника Бєжанової Катерини Ігорівни, яка діє на підставі ордера на надання правничої допомоги серії "АХ" № 1229415 від 02.01.2025.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України, Кодекс) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчення змісту адміністративного позову дає підстави вважати, що позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, з огляду на наступні недоліки.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Варто відзначити, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

При цьому, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Судом, зі змісту долученої до адміністративного позову заяви-приєднання за №1759046 до Публічного договору про надання послуг, укладеного 21.02.2024, встановлено про замовлення ОСОБА_1 у виконавця, Державного підприємства "Документ", пакету сервісних послуг "Стандарт" з питань оформлення громадянам України паспортних документів (закордонний паспорт).

При цьому, як самостійно відзначено представником позивача в межах позовної заяви, "У мобільному застосунку Дія Позивача відображається інформація про виданий 29.02.2024 на його ім`я закордонний паспорт № НОМЕР_1 , орган, що видав 2129 (Мукачівський відділ №2 ГУ ДМС України у Закарпатській області).

Проте Позивачем станом на дату подання цієї позовної заяви зі спливом більше ніж десять місяців з дати звернення за оформленням паспорта до філії Державного підприємства Документ в Німеччині, м. Берлін, зазначений вище виданий на його ім`я закордонний паспорт так і не було отримано".

Як визначено пунктом 11 постанови Кабінету Міністрів України "Про реалізацію експериментального проекту щодо оформлення паспорта громадянина України та паспорта громадянина України для виїзду за кордон громадянам України, які перебувають за межами України, оформлення, обміну іноземцям та особам без громадянства, які постійно проживають в Україні, посвідки на постійне проживання під час їх перебування за межами України" за №678 від 10.06.2022, паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон, посвідка оформлюються у строки, встановлені законодавством, та видаються у строк до трьох місяців з дня прийняття відповідного рішення для їх оформлення.

Натомість, представником позивача подано цей позов до Дніпропетровського окружного адміністративного суду 02.01.2025, тобто з пропуском встановленого статтею 122 КАС України шестимісячного строку з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав шляхом невидачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 21.02.2024 (заява-приєднання №1759046 до Публічного договору про надання послуг від 21.02.2024).

Також слід зазначити, що скерування представником позивача на адресу Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, Відокремленому підрозділу Державного підприємства "Документ" філія у Федеративній Республіці Німеччина (м. Берлін) адвокатських запитів не змінює момент, з якого позивач дізнався чи повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли останній через представника почав вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

За змістом частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно приписів частини 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого приписами КАС України, навести належні доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надати докази на підтвердження даних доводів.

Як визначено частиною 2 статті 9 Кодексу, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Водночас, з`ясовуючи відповідність адміністративного позову вимогам, визначених КАС України, необхідно вказати, що за приписами пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 коментованого Кодексу, серед іншого, у позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Слід відзначити, що способи судового захисту визначені в статті 5 КАС України.

Так, згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

В цьому випадку, представник позивача в позовній заяві просить суд:

1. Визнати протиправною бездіяльність Державної міграційної служби України, Державного підприємства «Документ» в особі відокремленого підрозділу філії в Німеччині, м. Берлін, щодо невидачі ОСОБА_1 паспорта громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_1 від 29.02.2024, дійсний до 28.02.2034, орган, що видав 2129, який оформлений на ім`я ОСОБА_1 .

2. Зобов`язати Державне підприємство «Документ» в особі відокремленого підрозділу філії в Німеччині, м. Берлін, видати ОСОБА_1 оформлений на його ім`я паспорт громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_1 від 29.02.2024, дійсний до 28.02.2034, орган, що видав 2129, за місцем прийняття документів для оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон у порядку та на підставі законодавства України, яке було чинним на момент звернення ОСОБА_1 із заявою про його оформлення - 21.02.2024, тобто без пред`явлення військово-облікових документів.

Суд звертає увагу на те, що обраний позивачем спосіб захисту має бути спрямований на відновлення порушених прав, захист законних інтересів і, у випадку задоволення судом його вимог, рішення повинно мати наслідком реальне відновлення тих прав, за захистом яких позивач звернувся до суду.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Отже, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.

Так, під час оскарження дій чи бездіяльності належним способом захисту є визнання такої дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Разом із тим, вимоги позивача про визнання протиправними бездіяльності Державної міграційної служби України, Державного підприємства «Документ» в особі відокремленого підрозділу філії в Німеччині, м. Берлін, не дають можливості суду ідентифікувати наявність відповідного порушення у формі протиправної бездіяльності стосовно кожного з відповідачів окремо.

Окрім цього, як вже наголошено судом вище, обов`язковим до зазначення у позовній заяві є зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Слід повторно наголосити, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно частини 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Окрім того, за результатами розгляду адміністративної справи, в разі задоволення позову, суд приймає рішення про захист порушеного права чи інтересу особи у спосіб, що передбачений статтями 5, 245 КАС України.

Отже, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог, а також визначити суб`єктний склад відповідачів у порядку, визначеному частиною 1 статті 5, частиною 2 статті 245, пунктів 4,5 частини 5 статті 160 КАС України.

За приписами частин 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Державне підприємство Документ в особі відокремленого підрозділу філії в Німеччині, м. Берлін про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

2. Встановити позивачу з дня вручення цієї ухвали десятиденний строк для усунення вказаних в описовій частині ухвали недоліків шляхом приведення у відповідність адміністративного позову до вимог, встановлених частиною 6 статті 161, пунктів 4,5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема необхідно надати (долучити) до позовної заяви:

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого приписами КАС України, навести належні доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надати докази на підтвердження даних доводів;

- уточнити зміст позовних вимог та визначити суб`єктний склад відповідачів відповідно до частини 1 статті 5, частини 2 статті 245, пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (з урахуванням висновків, сформованих в ухвалі суду).

Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у вищезазначений строк позовна заява буде повернена позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя К.І. Ремез