Справа № 380/24722/24
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2025-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 січня 2025 рокусправа № 380/24722/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лунь З.І. розглянув у письмовому провадженні питання про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування наказу.

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (місце реєстрації: 82470, Львівська область, Стрийський район., с. Жулин, РНОКПП НОМЕР_1 ) звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 04.11.2024 №697 в частині виключення з обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 та направлення у військову частину НОМЕР_3 солдата ОСОБА_1 1982 року народження, ВОС 906 955А.

Ухвалою від 16.12.2024 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії, а саме: зазначити номер засобу зв`язку та адрес електронної пошти позивача; зазначити поштовий індекс, адрес електронної пошти та номер засобу зв`язку відповідача; зазначити номер засобу зв`язку Головного управління Національної поліції у Львівській області; зазначити номер засобу зв`язку та адрес електронної пошти Військової частини НОМЕР_3 ; уточнити зміст заявлених позовних вимог, привести у відповідність позовні вимогами відповідно до ст.5 КАС України; надати належним чином завірені всі письмові докази, долучені до позовної заяви; надати всі докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача; надати належне клопотання/заяву з обґрунтуванням доцільності залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача/відповідача; привести у відповідність позовні вимогами із визначеним відповідачем або визначитись із належним складом відповідачів у справі; надати обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем.

Вищевказану ухвалу було направлено через систему Електронний суд.

На виконання вимог вказаної ухвали від 16.12.2024 на адресу суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій зазначив номер засобу зв`язку та адрес електронної пошти позивача; зазначив адрес електронної пошти та номер засобу зв`язку відповідача; зазначив номер засобу зв`язку Головного управління Національної поліції у Львівській області; зазначив номер засобу зв`язку та адрес електронної пошти Військової частини НОМЕР_3 ; надано позов у новій редакції із виправленою прохальною частиною; надав детальні пояснення щодо надання доказів, долучення третіх осіб та витребування доказів.

Однак, представник позивача не зазначив поштовий індекс відповідача, надав належне клопотання/заяву з обґрунтуванням доцільності залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача/відповідача; не надав обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем.

Також, представник позивача не подав до суду належним чином засвідчених письмових доказів, а подав повторно клопотання про витребувати у відповідача доказів.

Щодо витребування у відповідача таких доказів, суддя зазначає таке.

Частиною 1 ст. 80 КАС України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

При цьому відповідно до ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Із матеріалів позовної заяви судом встановлено, що всупереч вимогам ст. 80 КАС України у клопотанні позивач не зазначив про заходи, яких вжито ним для отримання доказів самостійно, не надано суду жодних доказів вжиття таких заходів та (або) причин неможливості самостійного отримання цих доказів. Саме зазначення інформації про відсутність у позивача необхідних доказів не може бути підставою для витребування таких у відповідача.

Позовні вимоги повинні бути обґрунтованими та підтверджені належними та допустимими доказами. При цьому у такому підтвердженні зацікавлений саме позивач, який звертається до суду за захистом свого права. При цьому, згідно з вимогами процесуального закону, підтвердження позивачем обставин, на які він покликається у своїй позовній заяві (на стадії відкриття провадження), є саме обов`язком позивача, а не відповідача, як помилково стверджує позивач.

Тому суддя не знаходить обґрунтованих причин для задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Також суддя вважає, що докази повинні бути подані особою до суду разом із позовом, оскільки на етапі вирішення питання стосовно відкриття провадження у справі у суду відсутні повноваження витребовувати будь-які докази.

Такий висновок цілком корелюється із правовою позицією постанови Верховного Суду від 31.03.2021 по справі №520/3047/2020 та постанови Верховного Суду від 19.12.2022 у справі №420/13281/20, де указано, зокрема, що суд вивчає лише ті докази, що надійшли разом з позовною заявою.

Такі обставини наводяться позивачем у відповідній заяві, підтверджуються доказами та оцінюються судом на предмет об`єктивної неможливості подати позов за правилами, визначеними КАС України.

Водночас, суддя повторно зазначає, що основним завданням адвоката є вжиття всіх можливих, передбачених законом заходів, спрямованих на захист порушеного чи оспорюваного права, в тому числі й шляхом звернення до суду.

Вже на стадії підготовки матеріалів та звернення до суду адвокат має вживати заходи для самостійного отримання додаткових доказів шляхом запиту інформації, яка стосується предмета спору у відповідних посадових осіб, підприємств, установ та організацій. Згідно зі ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право звертатися з адвокатськими запитами (у тому числі щодо отримання копій документів) до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб). Разом з тим, слід вказати, що основними причинами штучних перешкод, що створюються службовими, посадовими особами підприємств, установ, організацій під час надходження та розгляду запитів адвоката, у більшості випадків, є зловживання такими особами своїм становищем, поєднане з використанням неточного формулювання правових норм.

Прийняття судом до свого провадження позовної заяви, скарги, заяви породжує для представника певні обов`язки та наділяє їх певними процесуальними правами. При цьому, варто зазначити, що процесуальне представництво адвоката містить у собі два види правовідносин між адвокатом і клієнтом та між адвокатом і судом. Саме тому у процесі судового розгляду справи завданням адвоката є не лише захист суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів осіб, а й сприяння суду у всебічному, повному й об`єктивному з`ясуванні всіх обставин справи.

Тому, суддя пропонує представнику позивача звернутися до ІНФОРМАЦІЯ_1 для самостійного отримання додаткових доказів шляхом запиту інформації відповідно до ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Щодо клопотання про долучення третіх осіб, то суддя зазначає таке.

Зазначення третьої особи не може бути прийняте судом як відповідне обґрунтування необхідності залучення такої особи до участі у справі в якості третьої особи з огляду на наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

За правилами статті 166 КАС України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Частиною четвертою статті 49 КАС України встановлено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи (частина п`ята статті 49 КАС України).

Відповідно до пункту 7 частини дев`ятої статті 171 КАС України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються: результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику (повідомлення) сторін.

Системний аналіз вказаних вище норм КАС України дає підстави для висновку, що при зверненні до суду з адміністративним позовом позивач одночасно може клопотати перед судом залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача. Проте обґрунтування доцільності вчинення судом такої процесуальної дії має бути викладене позивачем або ж окремим клопотанням, доданим до позовної заяви, або ж міститися у тексті самого позову, а також позивач має вказати процесуальний статус такої третьої особи, яка може залучатися як на стороні позивача або так і на стороні відповідача.

Формальне зазначення у тексті позовної заяви реквізитів особи, як третьої особи, не є безумовною та автоматичною підставою для вирішення такого питання судом, оскільки таке клопотання має бути обґрунтоване позивачем.

Відтак, для вирішення питання щодо залучення до участі у справі третьої особи, позивач має подати до суду відповідне клопотання з належною мотивацією та обґрунтуванням, на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі.

Тому, суддя дійшла висновку, що позивач не виконав ухвалу від 16.12.2024 про залишення позовної заяви без руху станом на 07.01.2024, недоліки позовної заяви у встановлений строк не усунув.

Частиною 1 статті 118 КАС України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 121 КАС України про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про необхідність продовження процесуального строку усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 121, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 , встановлений ухвалою від 16.12.2024.

Встановити ОСОБА_1 п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лунь З.І.