Справа № 260/5685/24
Суддя: Сеник Роман Петрович
Дата ухвалення: 2025-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2025 рокуЛьвівСправа № 260/5685/24 пров. № А/857/26045/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді Сеника Р.П.,

суддів Онишкевича Т.В. , Судової-Хомюк Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі №260/5685/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Виноградівської міської ради Закарпатської області про визнання рішення протиправним,-

суддя в 1-й інстанції Скраль Т.В.,

дата постановлення ухвали 08.10.2024,

місце ухвалення рішення м. Ужгород,

дата складання повного тексту рішення не зазначено, -

В С Т А Н О В И В :

29 серпня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Виноградівської міської ради Закарпатської області, у якій просив: 1) визнати протиправним рішення Виноградівської міської ради №02.1-24/45 від 28.08.2024 за результатами розгляду запиту щодо доступу до публічної інформації; 2) зобов`язати усунути виявлені порушення, в тому числі зобов`язати Виноградівську міську раду провести службове розслідування за фактом правопорушення, встановити та притягнути до відповідальності особу, що порушила його права.

Ухвалою від 08.10.2024 позовну заяву 260/5685/24 ОСОБА_1 до Вигоградівської міської ради Закарпатської області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії - залишено без розгляду, як наслідок реагування на зловживання процесуальними правами.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, таку оскаржив позивач, подавши на неї апеляційну скаргу, у якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Зазначає, що згідно з приписами чинного законодавства наслідки визнання заяви зловживанням процесуальними правами застосовуються безпосередньо до поданої заяви.

Залишаючи без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Виноградівської міської ради Закарпатської області про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити певні дії, суд першої інстанції вирішив за необхідне вжити заходи для запобігання зловживанню позивачем процесуальними правами та застосувати відповідний наслідок саме до позовної заяви. Вищевикладене свідчить про порушення судом першої інстанції приписів процесуального права, оскільки некоректні висловлювання містяться в запиті ОСОБА_1 на публічну інформацію, поданому до Виноградівської міської ради Закарпатської області, який взагалі йде додатком до позовної заяви, складений та направлений до подання позовної заяви як такої, та некоректні висловлювання адресовані особі, яка взагалі не є стороною по справі, а суд першої інстанції наділений повноваженнями залишати без розгляду саме ті заяву, клопотання та скарги, що містять відповідні висловлювання, однак, не саму позовну заяву.

Таким чином, застосування процесуального наслідку у вигляді залишення без розгляду позовної заяви суперечить приписам частини 3 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України.

Наявність некоректного висловлювання ОСОБА_1 у запиті на публічну інформацію до особи, що не є стороною по справі, який надано тільки як додаток до позовної заяви, не може слугувати самостійною підставою для висновку про допущення позивачем зловживання процесуальними правами та/або вчинення дій чи допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

ОСОБА_1 не вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання у поданих ним процесуальних документах по справі № 260/5685/2 проти судді, суду, відповідача - Виноградівської міської ради Закарпатської області, міського голови, інших учасників судового процесу та в цілому проти будь-якої особи.

Апелянт вважає, що суд першої інстанції помилково визнав зловживанням процесуальними правами висловлювання ОСОБА_1 у запиті на публічну інформацію, що йшов додатком до позовної заяви від 28 серпня 2024 року.

Отже, виходячи з норм міжнародного права, залишення без розгляду позовної заяви унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу. Зазначив, що ОСОБА_1 систематично дозволяє собі ображати посадових осіб Виноградівської міської ради у своїх зверненнях чи запитах, а також зловживає своїм правом на звернення шляхом подання відповідачу декількох сотень звернень, оскаржуючи відповідні відповіді.

В тексті спірного запиту позивачем допущено емоційне та образливе висловлювання адресоване керівнику служби у справах дітей - Є. Баланинець, яке перебуває поза нормальним стилем спілкування.

Висновки суду в ухвалі від 08.10.2024 є вірними, оскільки у запиті наявний факт зловживання процесуальними правами.

Відповідач просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а ухвалу від 08.10.2024 - залишити без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 у спірних правовідносинах вважається запитувачем інформації.

Відповідач - Виноградівська міська рада є суб`єктом владних повноважень у сфері доступу до публічної інформації у розумінні Закону України «Про доступ до публічної інформації».

22 серпня 2024 року позивач звернувся до Виноградівської міської ради Закарпатської області із запитом щодо доступу до публічної інформації, в якому просить: «надати доступ до публічної інформації, а саме копії ордера адвоката Киретів Віктора, на підставі якого представляв мої інтереси на засіданні Комісії з захисту прав дитини Виноградівської міської ради Закарпатської області. Копію даного ордеру прошу надіслати ОСОБА_2 , оскільки вона втратила пам`ять та не пам`ятає мого адвоката, який довгостроково представляє мої інтереси в Службі у справах дітей та Виноградівському районному судді. Прошу надати інформацію щодо кількості повісток з Виноградівського районного суду, які надійшли на адресу Служби у справах дітей в межах справи 299/3874/22 та причини систематичного ігнорування судових засідань по даній справі. Прошу надати інформацію, яка посадова особа Служби у справах дітей явиться у судове засідання яке призначено на 27.08.2024 року по справі 299/3874/22», (а.с. 3).

28 серпня 2024 року Виноградівська міська рада Закарпатської області листом № 02.1-24/45 «Про розгляд запиту» у відповідь на запит від 22 серпня 2024 року повідомила, що «адвокат Киретів Віктор деякий час представляв ваші інтереси, однак це було значний час тому. Після цього, з матеріалів судових справ, в яких міська рада бере участь нам відомо, що ваші інтереси представляє інший адвокат. Станом на сьогодні, міська рада не володіє достовірною інформацією, чи адвокат Киретів Віктор є представником ваших інтересів чи ні. З метою надання актуальної інформації, у випадку, якщо дана особа представляє ваші інтереси, просимо надати відповідні підтверджуючі документи. Виноградівська міська рада в жодному випадку не ігнорує судові засідання по справах, у яких вона приймає участь. У судове засідання по справі 299/3874/22 прийматиме участь та посадова особа, яка зможе фізично прийняти участь у засіданні, оскільки, працівники Служби у справах дітей мають значне навантаження і зайнятість у зв`язку з виконанням службових обов`язків, а тому передбачити хто саме прийме участь не вбачаються можливим. Однак, зважаючи на контекст звернення, вчергове наголошують про недопустимість порушення правил та етикету ділової переписки», (а.с. 2).

Не погодившись із таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, як наслідок реагування на зловживання процесуальними правами відповідно до ухвали від 08.10.2024, суд першої інстанції виходив з того, що за змістом запиту на публічну інформацію, такий містить образливі висловлювання. Так, в абзаці 2 запиту заявник просить копію ордеру надіслати ОСОБА_2 , оскільки вона втратила пам`ять та не пам`ятає адвоката, який довгостроково представляє його інтереси в Службі у справах дітей та Виноградівському районному судді, (а.с.3)

Отже, позивачем в тексті запиту допущено емоційне та образливе висловлювання на адресу працівника служби у справах дітей - ОСОБА_3 . Суд першої інстанції зазначив, що таке висловлювання перебуває поза нормальним стилем спілкування, в першу чергу, у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні, що суд розцінює, як зловживання процесуальними правами.

Сторони повинні не припускати використання образливих звернень, оціночних суджень чи нецензурної лексики як під час оформлення документів для подання до суду всіх інстанцій, так і у публічному житті, оскільки така форма спілкування не підсилює ефективність і переконливість інформації в документах офіційно-ділового стилю, а свідчить про культурний вакуум та демонструє неповагу до учасників суспільних відносин.

Отже, суд констатував зловживання процесуальними правами, яке полягало у застосуванні позивачем у запиті до Виноградівської міської ради емоційного та образливого висловлювання, яке дискредитує такий орган та його посадових осіб.

У зв`язку з викладеним, відповідно до ч. 3 ст. 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

У даному випадку, враховуючи наведені обставини, суд першої інстанції дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Розглядаючи апеляційну скаргу по суті, суд апеляційної інстанції керується таким.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист визначеним законом шляхом.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; забезпечення права на апеляційний перегляд справи та на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно із приписами ч. 2 ст. 44 КАСУ, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 1 ст. 45 КАС України установлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 4 ст. 45 КАС України визначено, що на суд покладено обов`язок вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Перелік дій, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина друга вказаної статті).

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною 3 ст. 45 КАС.

Особливу увагу слід звернути на те, що в силу вимог частини 3 статті 45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Колегія суддів акцентує увагу на тому, що залишення без розгляду або повернення скарги, заяви чи клопотання, на підставі частини 3 статті 45 КАС України, повинно застосовуватися саме до того документу, подання якого, судом визнано зловживанням процесуальними правами, однак не до позовної заяви як у даному випадку.

Доцільно зауважити, що з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, від 14 березня 2019 року у справі №9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, у справі «Bellet v. France», Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступ до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Право на захист у суді своїх прав і свобод є конституційною гарантією, яка забезпечується реальною можливістю усякій заінтересованій особі звернутися до суду у встановленому законом порядку про захист прав, свобод та інтересів та можливістю обирати спосіб захисту, використовуючи при цьому всі дозволені законодавством інструменти та засоби.

Суд першої інстанції вірно зауважив, що у поданому запиті до Виноградівської міської ради позивачем допущено образливі, емоційні вислови, що є неприпустимим.

Разом із тим, враховуючи характер таких висловів у запиті до відповідача у правовідносинах до звернення до суду із цим позовом, колегія суддів вважає недостатньою таку підставу для залишення позовної заяви без розгляду з підстав зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

При цьому, колегія суддів наголошує, що подальше вчинення таких дій позивачем, використання неприйнятних висловів, зокрема до головуючого судді чи учасників справи у цій справі, буде беззаперечною підставою для висновку про зловживання процесуальними правами та застосування відповідних заходів.

За таких обставин, висновок суду першої інстанції про зловживання процесуальними правами у цій справі є передчасним та фактично перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Таким чином, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви , у зв`язку з чим ухвала суду на підставі ст. 320 КАС України підлягає скасуванню, з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 241, 243, 308, 311, 312, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 жовтня 2024 року у справі №260/5685/24 про залишення позовної заяви без розгляду - скасувати, а справу № 260/5685/24 направити для продовження розгляду до Закарпатського окружного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Р. П. Сеник
судді Т. В. Онишкевич
Н. М. Судова-Хомюк