Справа № 160/14036/24
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2025-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в м. Дніпро у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «АЯКС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла подана через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «АЯКС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (відповідач-1), Державної податкової служби України (відповідач-2), у якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 10922743/36094025 від 18.04.2024 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 22 від 30.09.2023;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 22 від 30.09.2023.
Ухвалою від 03.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.
У відзиві Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, який надійшов до суду 14.06.2024, відповідач-1 просив відмовити в задоволенні позову. Обґрунтовуючи заперечення проти позовних вимог, зазначив, зокрема, що реєстрацію складеної ТОВ «ТД «АЯКС» податкової накладної від 30.09.2023 № 22 в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено відповідно до п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (зі змінами), оскільки обсяг постачання товару/послуги 52.10 перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 Порядку). За результатами розгляду Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області документів, наданих платником з повідомленням до податкової накладної № 22 від 30.09.2023 винесено рішення від 18.04.2024 № 10922743/36094025 про відмову в реєстрації зазначеної податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстави наявності у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: реалізація товарів на ризикових контрагентів, а саме ТОВ «УТОС 2023» 45104122. ТОВ «ТД «АЯКС» подано скаргу на рішення від 18.04.2024 № 10922743/36094025 про відмову в реєстрації податкової накладної, за результатами розгляду якої прийнято рішення про залишення скарги без задоволення та рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - без змін. ТОВ «ТД «АЯКС» не включено до переліку ризикових платників. Дії з реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН є дискреційними повноваженнями, тому позовні вимоги в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати спірну податкову накладну є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.
14.06.2024 до суду надійшов відзив Державної податкової служби України, в якому відповідач-2 просив відмовити у задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві відповідача-1.
Також 14.06.2024 надійшла заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якій відповідач-1 просив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, а в разі відмови у розгляді справи за правилами загального позовного провадження здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою від 14.06.2024 вказану заяву відповідача-1 залишено без задоволення.
Станом на час розгляду справи відповіді на відзив та заперечення до суду не надходили. Відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до пункту 1.1 договору поклажодавець передає, а зерновий склад приймає на знеособлене зберігання зернові, зернобобові, олійні культури врожаю 2023 року та продукти їх переробки (далі - продукція) на умовах, встановлених цим договором.
Згідно з пунктом 1.3 договору зерновий склад надає поклажодавцю послуги з приймання, зберігання, сушіння, очищення і відвантаження (видачі зі зберігання шляхом відвантаження) зернових, зернобобових, олійних культур і продуктів їх переробки, а також послуги із зважування вагонів при відвантажені такої Продукції у залізничний транспорт, для подальшого їх здавання залізниці до перевезення.
Відповідно до пункту 6.1 договору оплата послуг, що налаються зерновим складом з приймання на зберігання шляхом завезення, сушіння, очищення, зберігання, доробці, видачі зі зберігання шляхом відвантаження, а також послуги із зважування вагонів при відвантажені продукції у залізничний транспорт, проводиться поклажодавцем в національній валюті України шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок зернового складу або внесення готівкових коштів в касу останнього, в порядку і в строки, встановлені цим договором.
Пунктом 6.2 договору визначено, що вартість послуг, що надаються зерновим складом з приймання, зберігання, сушіння, очищення продукції та видачі її зі зберігання шляхом відвантаження, а також послуг із зважування вагонів при відвантажені продукції у залізничний транспорт, розраховується зерновим складом і оплачується поклажодавцем, виходячи з договірних цін (з урахуванням ПДВ), визначених у специфікації на відповідний вид продукції, що є невід`ємною частиною цього договору.
У пункті 6.4 договору зазначено, що вартість послуг, що надаються зерновим складом з приймання продукції на зберігання шляхом завезення, розраховується по мірі надходження продукції від поклажодавця, як добуток фактично завезеної (фізичної) ваги продукції, зазначеної у складській квитанції, і договірної ціни приймання, і зазначається відповідно до п. 3.3.6 цього договору в актах наданих послуг з приймання продукції на зберігання.
Пунктом 6.5 договору визначено, що оплата вартості послуг з приймання продукції на зберігання проводиться поклажодавцем у розмірах, зазначених в актах наданих послуг, не пізніше 10 календарних днів з моменту виставлення рахунку.
Сторонами договору було підписано специфікації до договору № 1 складського зберігання зернових, зернобобових, олійних культур і продуктів їх переробки від 07.07.2023:
- специфікацію № 5 (соняшник) від 01.09.2023, відповідно до якої узгоджено передати на знеособлене зберігання соняшник у кількості 1000 т;
- специфікацію № 6 (різні зернові культури) від 01.09.2023, відповідно до якої узгоджено передати на знеособлене зберігання пшеницю у кількості 400 т та ячмінь;
- специфікацію № 7 складського зберігання фуражної кукурудзи та продуктів її переробки від 28.09.2023, відповідно до якої узгоджено передати на знеособлене зберігання фуражну кукурудзу у зерні у кількості 2000 т.
Сторонами договору № 1 від 07.07.2023 було підписано акти виконаних робіт до вказаного договору.
На підтвердження здійснення ТОВ «УТОС 2023» оплати 114070,70 грн ТОВ «ТД «АЯКС» згідно з рахунком № 50 від 09.09.2023 позивачем надано копію платіжної інструкції № 16 від 12.09.2023.
10.10.2023 складено квитанцію про прийняття податкової накладної № 22 від 30.09.2023 та зупинення її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України. У квитанції зазначено, що обсяг постачання товару/послуги 52.10 перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, показник «D» = 14.0412%, «Р» = 6740.65, та запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.
16.04.2024 ТОВ «ТД «АЯКС» направило до контролюючого органу повідомлення № 133 про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено.
За результатами розгляду документів комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було прийнято рішення № 10922743/36094025 від 18.04.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної № 22 від 30.09.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних з тієї підстави, що платником податку надано копії документів, складених із порушенням законодавства, та у графі «Додаткова інформація» зазначено: «Наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: реалізація товарів на ризикових контрагентів, а саме ТОВ «УТОС 2023» 45104122».
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд дійшов такого висновку.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).
Згідно з пунктом 3 Порядку № 1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Реєстрацію податкової накладної № 22 від 30.09.2023 було зупинено з підстави відповідності здійснення операції пункту 1 Критеріїв ризиковості.
Пунктом 1 додатку № 3 до Порядку № 1165 (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) передбачено такий критерій ризиковості здійснення операцій: обсяг постачання товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовним кодом такого товару, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі за відсутності такого товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару у врахованій таблиці даних платника податку.
Відповідно до пункту 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку № 1165).
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).
Згідно з пунктом 10 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;
та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), згідно з пунктом 17 якого у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
Згідно з пунктом 18 Порядку № 1246 на момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).
За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням.
Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.
Пунктом 19 Порядку № 1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Відповідно до пункту 20 Порядку № 1246 внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.
Вирішуючи спір по суті, надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить із того, що одним із способів здійснення податкового контролю є інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів, яке є комплексом заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (статті 62, 71 ПК України).
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики (п. 74.3 ст. 74 ПК України).
Відповідно до підпункту 14.1.221 пункту 14.1 статті 14 ПК України ризик - це ймовірність недекларування (неповного декларування) платником податків податкових зобов`язань, невиконання платником податків іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.
Процедура зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування впроваджена з метою виконання функції податкового контролю, який здійснюється за діяльністю платників податку в цілому, та з метою перевірки додержання податкового законодавства при реєстрації в ЄРПН певно визначеної податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому, згідно із пунктом 2 Порядку № 1165 ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.
Здійснивши зупинення реєстрації податкових накладних, відповідач-1 посилався на відповідність п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та запропонував платнику податків надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної у Реєстрі, без визначення переліку документів. При цьому, перелік таких документів визначений пунктом 5 Порядку № 520.
У надісланій позивачу квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не було зазначено вичерпного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН.
Використання податковим органом загального пункту щодо різновидів оцінки за критеріями ризику є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком.
У постанові Верховного Суду від 18.12.2019 в справі № 560/435/19 касаційний суд сформував правовий висновок, що конкретний перелік документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.
У разі спору щодо правомірності рішення суб`єкт владних повноважень може посилатися тільки на ті обставини, що зазначені у рішенні як підставу його прийняття. Не зазначення в рішенні цих обставин тлумачиться на користь висновку про його неправомірність. З огляду на неконкретність вимоги контролюючого органу про надання документів рішення про відмову в реєстрації ПН не відповідає критерію обґрунтованості.
У постанові Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 826/9457/18 зазначено, що надаючи правову оцінку прийнятим податковим органом рішенням, суди також повинні з`ясувати, чи містять вони конкретну інформацію щодо причин та підстав для їх прийняття, із зазначенням того, яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, як того вимагає форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН, визначена Порядком.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 21.05.2019 у справах № 620/3556/18, № 815/2791/18, від 14.05.2019 у справі № 817/1356/18, від 22.04.2019 у справі № 2040/5445/18.
Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства.
Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 18.07.2019 у справі № 1740/2004/18, від 21.05.2019 у справі № 0940/1240/18, від 25.10.2019 у справі № 0340/1834/18, від 12.11.2019 у справі № 816/2183/18.
Платником податків до пояснень контролюючому органу додано копії первинних документів для підтвердження зазначених у податковій накладній господарських операцій.
Відмовляючи у реєстрації податкової накладної № 22 від 30.09.2023, відповідач-1 зазначив, що платником податку надано копії документів, складених із порушенням законодавства.
У переліку документів, доданих до пояснень ТОВ «ТД «АЯКС» від 12.04.2024 № 20240412/01, поданих із повідомленням про надання пояснень та копій документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено, було зазначено договір № 1 від 07.07.2023, специфікації № 5 від 01.09.2023, № 6 від 01.09.2023 та № 7 від 28.09.2023 до договору № 1 від 07.07.2023, акти виконаних робіт, рахунки № 50 від 09.09.2023 та № 70 від 30.09.2023, платіжні інструкції № 16 від 12.09.2023 та № 31 від 05.10.2023, складські квитанції на зерно, картку рахунку 361 ТОВ «УТОС 2023» за вересень 2023 року, договір суборенди майна № О22-142-ІІ від 01.11.2022 та додаток 1 до нього, акт прийому-передачі майна від 01.11.2022 до договору суборенди № О22-142-ІІ від 01.11.2022, додаткову угоду № 11 від 31.08.2023 до договору суборенди майна № О22-142-ІІ від 01.11.2022, акт надання послуг № 245 від 30.09.2023, штатний розпис ТОВ «ТД АЯКС» від 16.03.2023, доручення на виконавчого директора № 230701-01 від 01.07.2023. Відповідач-1 у відзиві цієї обставини не спростовував.
В оскаржуваному рішенні не конкретизовано, які саме документи, копії яких надано позивачем, складено з порушенням законодавства, та в чому полягають такі порушення. У графі «Додаткова інформація» рішення зазначено: «Наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: реалізація товарів на ризикових контрагентів, а саме ТОВ «УТОС 2023» 45104122». Однак пунктом 10 Порядку № 520 не передбачено такої підстави для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.
Суд зазначає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Слід зазначити, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем-1 у відзиві не наведено належного обґрунтування підстав прийняття контролюючим органом рішення № 10922743/36094025 від 18.04.2024 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 22 від 30.09.2023 та не доведено правомірність оскаржуваного рішення.
Беручи до уваги вищенаведене, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, що є підставою для його скасування.
Виходячи з аналізу пунктів 19, 20 Порядку № 1246, суд зазначає, що законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого позивачем способу захисту права, порушеного оскаржуваними рішеннями.
З системного аналізу матеріалів справи суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.
Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
За подання до суду даної позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у сумі 2422,40 грн (3028 х 0,8 = 2422,40).
Як встановлено з матеріалів справи, позивачем понесено судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви до суду в сумі 3028,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 8917 від 23.05.2024. Отже, позивачем надміру сплачено судовий збір у сумі 605,60 грн (3028,00-2422,40 =605,60).
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
Відповідно до ст. 139 КАС України підлягають стягненню з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та Державної податкової служби України у рівних частинах за рахунок їх бюджетних асигнувань на користь позивача понесені ним судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2422,40 грн.
Керуючись статтями 2, 9, 77, 90, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «АЯКС» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 10922743/36094025 від 18.04.2024 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 22 від 30.09.2023, складеної Товариством з обмеженою відповідальністю «ТД «АЯКС».
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 22 від 30.09.2023, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «ТД «АЯКС», датою її фактичного отримання.
Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «АЯКС» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).
Стягнути з Державної податкової служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТД «АЯКС» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ТД «АЯКС», місцезнаходження: 49100, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 120, офіс 505, .

Відповідач-1: Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, місцезнаходження: 49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-А, код ЄДРПОУ ВП 44118658.

Відповідач-2: Державна податкова служба України, місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8, .

Повний текст рішення складено 08.01.2025.

Суддя В.В. Рянська