Справа № 600/1/25-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2025-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 січня 2025 р. м. Чернівці Справа №600/1/25-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Григораш В.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 , в інтересах якого звернувся адвокат Руднєва Інна Сергіївна до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

01.01.2025 ОСОБА_1 звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області з такими позовними вимогами:

визнати протиправною бездіяльність Головного управління національної поліції в Чернівецької області щодо не звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію";

зобов`язати Головне управління національної поліції в Чернівецької області прийняти рішення про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію";

визнати противоправним та скасувати наказ №203 о/с від 11.07.2024 "По особовому складу", виданий начальником Головного управління національної поліції в Чернівецької області В. Нечитайло в частині призначення в порядку переведення по службі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши від посади оперуповноваженого зонального сектору №5 відділу кримінальної поліції Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, з 12 липня 2024 року;

визнати противоправним та скасувати наказ №530 від 06.08.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення", виданий начальником Головного управління національної поліції в Чернівецької області В. Нечитайло;

визнати противоправним та скасувати наказ №252 о/с від 09.08.2024 "По особовому складу", виданий начальником Головного управління національної поліції в Чернівецької області ОСОБА_2 ;

змінити формулювання звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0158408) з посади оперуповноваженого зонального сектору №5 відділу кримінальної поліції Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, указавши підставу (формулювання) звільнення - за власним бажанням (пункт 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію";

зобов`язати Головне управління національної поліції в Чернівецької області внести запис до трудової книжки ОСОБА_1 , серії НОМЕР_1 , за відповідним номером про недійсність запису №10 про звільнення ОСОБА_1 на підставі наказу про звільнення від 09.08.2024 №252 о/с.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (ч. 2 ст. 171 КАС України).

Перевіривши наявність передумов та існування правових підстав для відкриття провадження в адміністративній справі, визначених ст. 171 КАС України, суд зазначає наступне.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас, Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Частиною 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

У постанові від 30.11.2023 у справі №500/1224/23 Верховний Суд зазначив, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут Національної поліції України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 08.02.2023 у справі №120/7567/22, від 31.10.2023 у справі №400/5692/22, від 31.10.2023 у справі №340/4394/22. Вказаний підхід підтримано Верховним Судом в постанові від 31.05.2023 у справі №160/9356/22.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предмет даного спору стосується проходження позивачем служби в органах поліції, тобто публічної служби.

Предметом спору у даній справі є визнання протиправною бездіяльність Головного управління національної поліції в Чернівецької області щодо не звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію"; визнання противоправними та скасування наказів №203 о/с від 11.07.2024 "По особовому складу", №530 від 06.08.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення", №252 о/с від 09.08.2024 "По особовому складу" та зміна формулювання звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з посади оперуповноваженого зонального сектору №5 відділу кримінальної поліції Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, указавши підставу (формулювання) звільнення - за власним бажанням (пункт 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію".

Як вбачається зі змісту позовної заяви, 12.06.2024 позивач подав рапорт про звільнення зі служби в Національній поліції України за п.7 ч.1 ст.77 (за власним бажанням) Закону України "Про Національну поліцію" з 26 червня 2024 року у зв`язку із сімейними обставинами. Проте, листом від 24.06.2024 управління кадрового забезпечення Головного управління національної поліції в Чернівецької області Національної поліції України повідомило позивача про неможливість звільнення з органів Національної поліції України та те, що керівництвом ГУНП в Чернівецькій області може бути прийнято рішення щодо звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за власним бажанням не раніше 3 - х місячного терміну з дати написання рапорту, тобто з 12.09.2024.

Тобто, про оскаржувану бездіяльність Головного управління національної поліції в Чернівецької області щодо не звільнення зі служби в поліції згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію", позивач дізнався саме з листа від 24.06.2024.

Разом з цим, як встановлено зі змісту позовної заяви, оскаржуваний наказ №203 о/с від 11.07.2024 "По особовому складу" позивач отримав 16.07.2024, 09.08.2024 позивач отримав наказ №530 від 06.08.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення" та наказ №252 о/с від 09.08.2024 "По особовому складу".

Отже, про порушення своїх прав позивач дізнався 24.06.2024, 16.07.2024 та 09.08.2024, що і підтверджується позивачем у позовній заяві.

Водночас, до суду з позовними вимогами про визнання протиправною бездіяльність Головного управління національної поліції в Чернівецької області щодо не звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію"; визнання протиправними та скасування наказів №203 о/с від 11.07.2024 "По особовому складу", №530 від 06.08.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення", №252 о/с від 09.08.2024 "По особовому складу", позивач звернувся лише 01.01.2025, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду, визначеного ч. 5 ст. 122 КАС України.

При цьому, жодних доводів щодо пропуску строку звернення до суду чи обґрунтувань щодо визнання причин такого пропуску строку звернення до суду із цим позовом позовна заява не містить.

Суд зазначає, що згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважних причин пропуску такого строку.

Крім того, ч. 2 ст. 160 КАС України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.9 ст.18 КАС України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 113 розділу V "Перехідні положення" Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 №1845/0/15-21 до забезпечення початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи розглядаються (формуються та зберігаються) в паперовій формі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, роздруковуються за наявності такої можливості в суді та приєднуються до матеріалів паперової справи.

У зв`язку з відсутністю такої можливості, що є загальновідомим внаслідок неналежного фінансування судів, документи, відповідно, подаються до суду у паперовій формі.

Відповідно до п/п. 15.1, 15.3. пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з рішенням Ради суддів України від 05.08.2022 № 26 при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) заявнику (учаснику справи) слід додатково подавати їх суду в паперовій формі.

Судом встановлено, що через Електронний Cуд надійшла позовна заява з додатками, граничний обсяг якої перевищує 30 аркушів, що підтверджується інформаційною довідкою від 01.01.2025.

У зв`язку з цим, для усунення недоліків позовної заяви запропонувати позивачу подати позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими додатками (доказами) у паперовій формі, із примірником для направлення відповідачу.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить змінити формулювання звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0158408) з посади оперуповноваженого зонального сектору №5 відділу кримінальної поліції Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, указавши підставу (формулювання) звільнення - за власним бажанням (пункт 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію".

Водночас, суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Враховуючи зазначене, суд зазначає, що вимога, позивача про заміну формулювання звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0158408) з посади оперуповноваженого зонального сектору №5 відділу кримінальної поліції Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, указавши підставу (формулювання) звільнення - за власним бажанням (пункт 7 частини першої статті 77 Закону України "Про національну поліцію", не узгоджується з вимогами, з якими особа має право звертатись до суду, визначеними ст. 5 КАС України.

У зв`язку з цим, для усунення недоліків позовної заяви запропонувати позивачу уточнити позовні вимоги у відповідності до вимог статті 5 КАС України;

Окрім цього, ч. 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон № 3674-VI).

Судовий збір згідно з ч. 1 ст. 3 Закону №3674-VI справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 9 Закону №3674-VI суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ст. 3 Закону №3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем - ставка судового збору становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Згідно ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено з 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 3028 грн.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позовна заява містить три вимоги немайнового характеру: 1) визнання противоправним та скасування наказу №203 о/с від 11.07.2024 року "По особовому складу"; 2) визнання противоправним та скасування наказу №530 від 06.08.2024 року "Про застосування дисциплінарного стягнення"; 3) визнання противоправним та скасування наказу №252 о/с від 09.08.2024 року "По особовому складу".

При цьому, суд зазначає, що ч. 3 ст. 4 Закону №3674-VI визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Таким чином, при подачі позову до суду, поданого в електронній формі, позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 2906,88 грн.

Разом з тим, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн, про що свідчить квитанція про сплату №6740-0163-0747-6267 від 03.12.2024.

Отже, недоплата судового збору за звернення до суду з цим позовом складає 1695,68 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вище, для усунення недоліків позовної заяви запропонувати позивачу:

- подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважних причин пропуску такого строку;

- подати позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими додатками (доказами) у паперовій формі, із примірником для направлення відповідачу;

- уточнити позовні вимоги у відповідності до вимог статті 5 КАС України;

- надати суду належні та допустимі докази доплати судового збору на суму 1695,68 грн, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір повинен бути сплачений на наступні банківські реквізити: отримувач коштів Чернівецьке ГУК/Чернівецька ТГ/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) 37836095; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; номер рахунку отримувача (ІВАN) UA4024405; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу за подання адміністративного позову (із зазначенням позивача).

Відповідно до ч.3 ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

При цьому суд роз`яснює, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде вважатися не поданою і буде повернута особі, яка її подала, на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

На підставі наведеного та керуючись статтями 122, 123, 169, 241, 243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк, з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали.

3. Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Григораш