Справа № 200/25/25
Суддя: Духневич О.С.
Дата ухвалення: 2025-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 січня 2025 року Справа №200/25/25

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Духневич О.С., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправним та скасування попередження, наказу та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

02 січня 2025 року (30 грудня 2024 року направлено засобами поштового зв`язку) до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати Попередження про наступне вивільнення у зв`язку зі скороченням посад внаслідок зміни структури та штатного розпису державного органу зі скороченням чисельності та штату Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області;

- скасувати наказ Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 16.07.2024 № 224 «Про переведення ОСОБА_1 »;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області провести порівняльний аналіз продуктивності праці та кваліфікації державних службовців категорії «Б», які підлягали вивільненню (переведенню) у зв`язку з реорганізацією з урахуванням: досвіду, освіті, кваліфікації;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області запропонувати усі наявні вакантні посади на момент отримання Попередження про наступне вивільнення у зв`язку зі скороченням посад внаслідок зміни структури та штатного розпису державного органу зі скороченням чисельності та штату Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 N 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028,00 гривні.

Позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру. Відтак розмір належного до сплати судового збору за подання позову становить (3028,00 грн. х 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) 1211,20 грн.

З огляду на викладене, за подання до суду цього позову позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн.

При перевірці позовної заяви встановлено, що на підтвердження сплати судового збору за подання цього адміністративного позову позивачем надано квитанцію № 8784-9873-0307-0991 від 25.11.2024 про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн.

Однак, на підставі інформації внесеної до автоматизованої комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що квитанцію № 8784-9873-0307-0991 від 25.11.2024 позивач долучив до позовної заяви в іншій адміністративній справі (№ 200/8390/24) за його позовом до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправним та скасування попередження, наказу та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 06.12.2024 позовну заяву повернуто позивачеві.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону № 3674-VI, однією з підстав для повернення сплаченого судового збору за клопотанням особи, яка його сплатила, є повернення заяви або скарги.

Отже, повернення позовної заяви у справі (№ 200/8390/24) є підставою для звернення позивача до суду із клопотанням про повернення раніше сплаченого судового збору, однак не дає позивачу права на повторне пред`явлення квитанції № 8784-9873-0307-0991 від 25.11.2024 при поданні до суду іншої позовної заяви, адже кожна позовна заява є окремим об`єктом справляння судового збору.

Тому, надана позивачем квитанція № 8784-9873-0307-0991 від 25.11.2024 про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн. не є допустимим доказом сплати судового збору за звернення до суду з позовом у цій справі щодо оскарження попередження, наказу Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, адже такий платіжний документ підтверджує сплату судового збору за звернення до суду із іншою позовною заявою.

Кошти за цим платіжним документом зараховані до спеціального фонду Державного бюджету України у зв`язку із зверненням позивача до суду із іншою позовною заявою, що унеможливлює її зарахування до спеціального фонду Державного бюджету повторно.

За таких обставин до позовної заяви не долучено належного доказу, який би підтверджував сплату судового збору відповідно до Закону № 3674-VI.

Відтак, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн. сплаченого на наступні реквізити:

Отримувач коштів Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA4005658

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

За приписами п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

У відповідності до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 1 ст. 45 КАС України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про його поновлення.

Згідно ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Нормами ст. 122 КАС України передбачено диференційований підхід до регулювання тривалості строків звернення до адміністративного суду в залежності від статусу позивача та від категорії публічно - правового спору.

Тому, передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви предметом позову є вимоги про скасування Попередження про наступне вивільнення у зв`язку зі скороченням посад внаслідок зміни структури та штатного розпису державного органу зі скороченням чисельності та штату Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області та визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 16.07.2024 № 224 «Про переведення ОСОБА_1 ».

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У цій категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю роботодавця порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Отже, враховуючи правову природу спірних правовідносин, для звернення ОСОБА_1 до суду із цим позовом процесуальним законом встановлено місячний строк.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо моменту із якого починає свій відлік строк звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що вжиті в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При цьому, суд повинен з`ясувати момент, коли позивач фактично дізнався або мав реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення.

Надаючи оцінку процесуальному питанню про дотримання позивачем строку звернення із позовом, суд враховує таке.

Позовна заява зареєстрована у суді 02.01.2025, а в прохальній її частині позивач просить, зокрема визнати протиправним та скасувати наказ від 16.07.2024 № 224 «Про переведення ОСОБА_1 ».

У заяві про поновлення строку звернення до суду позивач зазначив, що не міг вчасно звернутися до суду із цим позовом у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та проблем зі світлом та інтернетом. Також позивач зазначив, що в період з 23.09.2024 по 30.09.2024, з 11.11.2024 по 13.11.2024, з 25.11.2024 по 06.12.2024 перебував на лікарняному.

Щодо поважності причини пропуску строку звернення до адміністративного суду у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та постійними обстрілами території України, країною агресором Російською Федерацією, зазначаю наступне.

Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із обстрілами будь-якого населеного пункту України, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи із доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку та наданих на їх підтвердження доказів.

Поряд із цим сам факт запровадження на території України воєнного стану, без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатись поважною причиною пропуску цих строків. Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків, а отже підставою для їх поновлення можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема у постановах від 04.04.2023 у справі № 140/1487/22, від 23.01.2023 у справі № 496/4633/18, від 23.12.2022 у справі № 760/5369/19, від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22, від 02.06.2022 у справі у № 757/30991/18-а, від 09.11.2023 по справі № 520/12478/22.

Суд враховує, що вище вказана обставина могла ускладнити дотримання такого строку позивачем за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на пропуск строку звернення до суду, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку, однак обґрунтованих доводів та доказів на їх підтвердження скаржник до суду не надав.

Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану на території України, без обґрунтування неможливості звернення позивача до суду у передбачені КАС Україні строки без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на позивача, не може вказувати на наявність об`єктивних причин та перешкод для своєчасної подачі позовної заяви та вважатися безумовною причиною для поновлення цих стоків.

Саме така позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 29.09.2022 по справі № 500/1912/22, на яку покликається позивач у своїй заяві, як підставу для поновлення строку в цій справі. При цьому, у справі № 500/1912/22 позивач був учасником бойових дій, а тому суд зробив висновок, що вказані обставини можуть свідчити про пропуск строку звернення позивача до суду за захистом його прав із поважних причин. Однак, у цій справі позивачем таких доказів не подано, а тому встановлені у справі № 500/1912/22 висновки суду щодо оцінки обставин не є релевантними до цих правовідносин.

Щодо зазначених позивачем обставин стосовно проблем зі світлом та інтернетом, то необхідно зазначити, що такі не носили постійного та безперервного характеру.

При цьому, суд враховує, що строк звернення до суду із позовною заявою у цьому випадку становив з 16.07.2024 по 16.08.2024, а із цією позовною заявою позивач звернувся з пропуском тримісячного строку (30 грудня 2024 року).

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 19.12.2024 по справі № 420/18040/22.

За усталеною практикою Верховного суду причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, зазначену позивачем причину пропуску строку звернення до суду (запровадження на території України воєнного стану) не можна вважати поважною, тобто такою, що не залежала від волевиявлення особи, яка подає позовну заяву, і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Щодо перебування позивача на лікарняному у період з 23.09.2024 по 30.09.2024, з 11.11.2024 по 13.11.2024, з 25.11.2024 по 06.12.2024, то такі не є поважною причиною пропуску звернення до суду, з огляду на таке.

Суд зазначає, що стан тимчасової непрацездатності за певних умов може вказувати на поважність причин пропуску процесуального строку. Такими умовами, зокрема можуть бути тривале стаціонарне лікування яке мало місце у період коли строки звернення до суду розпочали свій перебіг, істотність тривалості періоду тимчасової непрацездатності по відношенню із тривалістю строку звернення до суду, тощо. В такому випадку особа дійсно може з об`єктивних причин бути позбавлена можливості звернутися до суду у встановлений строк.

З наданих позивачем до позовної заяви електронних лікарняних листів № 27336177-1, № 26964353-1, № 25772937-1 не можливо встановити на якому режимі (стаціонарному чи амбулаторному) перебував позивач.

Крім того, суд зазначає, що позивач перебував на лікарняному вже після закінчення місячного строку звернення до суду (16.08.2024), а тому перебування на лікарняному не береться судом до уваги.

Також судом не береться до уваги лист Національного агентства з питань державної служби від 09.09.2024, як на підставу для поновлення строку звернення до суду, оскільки про порушення своїх прав позивач знав ще 09.07.2024 коли на підставі його заяви було прийнято оскаржуваний наказ Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області від 16.07.2024 № 224 «Про переведення ОСОБА_1 ».

Також суд зазначає, що позовна заява не містять доказів на підтвердження того, що позивач був позбавлений можливості раніше отримати необхідну інформацію для подання позову, або доказів того, що відповідач чинив йому перешкоди в отриманні відповідної інформації та документів.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами.

Частиною 1 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачу встановлюється десятиденний строк з дня вручення копії ухвали для подання заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку та надати докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області про визнання протиправним та скасування попередження, наказу та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

- документа про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн. сплаченого на наступні реквізити:

Отримувач коштів Донецьке ГУК/Слов`янська МТГ/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA4005658

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу*; 101;_____ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку та надати докази поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви з руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Духневич