Справа № 520/25835/24
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2025-01-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 січня 2025 року Справа № 520/25835/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Садової М.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до департаменту реєстрації Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача, у якому просить: - визнати протиправною бездіяльність департаменту реєстрації Харківської міської ради та зобов`язати департамент реєстрації Харківської міської ради вчинити дії щодо надання інформації у вигляді копій платіжних документів, що підтверджують перерахування коштів до відповідного бюджету (квитанції, платіжне доручення або інший документ) щодо сплати адміністративного збору за реєстраційні дії за заявами № 57890948 від 07.11.2023 номер квитанції 184206 від 07.11.2023, № 57891301 від 07.11.2023 квитанція № 184170 від 07.11.2023, № 57891528 від 07.11.2023 квитанція № 184141 від 07.11.2023 та № 58500005 від 13.12.2024 квитанція (фінансовий документ) № 414523 від 13.12.2023, копії яких засвідчити (затвердити) належним чином з боку департаменту реєстрації Харківської міської ради.

В обґрунтування позову позивач покликається на те, що звернувся до відповідача із заявою про видачу копій платіжних документів із реєстраційної справи. Однак, отримала вимову через відсутність правових підстав для надання запитуваних документів, оскільки витребування реєстраційних справ або документів із них здійснюється виключного на підставі рішення суду, постанови прокурора. Вважає таку бездіяльність протиправною, яка суперечить нормам законів України «Про доступ до публічної інформації» та «Про державну реєстрацію речових право на нерухоме майно та їх обтяжень», у зв`язку із чим звернулась за захистом свого порушеного права.

Відповідачем подано до суду відзив, який мітить заперечення на позов. Наводить аргументи про те, що позивачу надано вичерпну відповідь у межах чинного законодавства щодо надання документів із реєстраційних справ. Відповідач діяв правомірного з дотримання вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових право на нерухоме майно та їх обтяжень», адже витребування документів із реєстраційних справ здійснюється виключно на підставі судового рішення (ст. 6 цього Закону). Просить у позові відмовити.

Ухвалою суду від 20.09.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відтак розгляд і вирішення адміністративної справи проводиться за правилами письмового провадження на підставі матеріалів справи.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного з огляду на таке.

Суд становив, 08.07.2024 (вх. № С-1-375/0/51-24) позивачем подано заяву до відповідача про надіслання копій платіжних документів, що підтверджують перерахування коштів до відповідного бюджету за реєстраційні дії за заявами № 57890948 від 07.11.2023 номер квитанції 184206 від 07.11.2023, № 57891301 від 07.11.2023 квитанція № 184170 від 07.11.2023, № 57891528 від 07.11.2023 квитанція № 184141 від 07.11.2023 та № 58500005 від 13.12.2024 квитанція (фінансовий документ) № 414523 від 13.12.2023.

22.07.2024 департамент реєстрації Харківської міської ради листом № 2076/0/50-24 відносно заяви від 08.07.2024, повідомив наступне. Відповідно до ч. 6 ст. 17 Закону України «Про Закону України «Про державну реєстрацію речових право на нерухоме майно та їх обтяжень» витребування документів із реєстраційної справи або реєстраційних справ здійснюється виключно за судовим рішенням. Іншого порядку отримання таких документів немає.

Позивач вважає таку бездіяльність відповідача протиправною, у зв`язку із чим звернувся до суду за захистом свого порушеного права.

Частиною першою статті 5 Закону України "Про інформацію" передбачено, що кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів.

Згідно із пунктом 2 частини першої статті 5 указаного Закону доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Приписами частин першої, другої, четвертої та восьмої статті 6 Закону № 2939-VI встановлено, що інформацією з обмеженим доступом є: 1) конфіденційна інформація; 2) таємна інформація; 3) службова інформація.

Обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Інформація з обмеженим доступом має надаватися розпорядником інформації, якщо немає законних підстав для обмеження у доступі до такої інформації, які існували раніше.

Обмеженню доступу підлягає інформація, а не документ. Якщо документ містить інформацію з обмеженим доступом, для ознайомлення надається інформація, доступ до якої необмежений.

Згідно із статтею 7 Закону № 2939-VI конфіденційна інформація - інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ними порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов. Не може бути віднесена до конфіденційної інформація, зазначена в частині першій і другій статті 13 цього Закону.

Розпорядники інформації, визначені частиною першою статті 13 цього Закону, які володіють конфіденційною інформацією, можуть поширювати її лише за згодою осіб, які обмежили доступ до інформації, а за відсутності такої згоди - лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 14 Закону № 2939-VI розпорядники інформації зобов`язані: надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 19 указаного Закону визначено, що запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.

Письмовий запит подається в довільній формі.

Запит на інформацію має містити: 1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є; 2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

Частиною першою статті 22 Закону № 2939-VI передбачено, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону.

Як зазначено судом вище, відмовляючи в наданні запитуваної інформації на заяву позивача, відповідач вказав що надання копій документів із реєстраційної справи законодавством не передбачено та витребування (вилучення) реєстраційних справ або документів із них здійснюється виключно за судовим рішенням.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав регулює Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01 липня 2004 року № 1952-IV (далі - Закону № 1952).

Відповідно до ст. 17 Закону № 1952 реєстраційна справа формується у паперовій та електронній формі після відкриття розділу на об`єкт нерухомого майна у Державному реєстрі прав та внесення до нього відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження та зберігається протягом всього часу існування об`єкта.

Реєстраційна справа включає заяви на проведення реєстраційних дій, документи, на підставі яких проведено реєстраційні дії, документи, сформовані за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час проведення таких реєстраційних дій, а також відомості з реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, отримані державним реєстратором шляхом безпосереднього доступу до них чи в порядку інформаційної взаємодії таких систем з Державним реєстром прав, запити державного реєстратора та документи, отримані із паперових носіїв інформації, що містять відомості про зареєстровані речові права до 1 січня 2013 року.

Реєстраційна справа ведеться в електронній формі та формується автоматично за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав, до якої за результатом проведення кожної реєстраційної дії щодо об`єкта нерухомого майна автоматично включаються заяви, сформовані або подані в електронній формі, електронні копії документів, на підставі яких проведено реєстраційні дії, поданих у паперовій формі, документи, на підставі яких проведено реєстраційні дії, подані в електронній формі, документи в електронній формі, сформовані за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час проведення таких реєстраційних дій, а також відомості реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, отримані державним реєстратором в електронній формі шляхом безпосереднього доступу до них чи в порядку інформаційної взаємодії таких систем з Державним реєстром прав, електронні копії запитів державного реєстратора в паперовій формі та документів, отриманих із паперових носіїв інформації, що містять відомості про зареєстровані речові права до 1 січня 2013 року.

Документи, подані заявником для проведення реєстраційних дій в паперовій формі, підлягають поверненню такому заявнику. Заява, подана в паперовій формі, документ про сплату адміністративного збору, запити державного реєстратора в паперовій формі та документи, отримані із паперових носіїв інформації, що містять відомості про зареєстровані речові права до 1 січня 2013 року, за результатом проведення реєстраційних дій заявнику не повертаються та зберігаються державним реєстратором, яким проведено реєстраційну дію, протягом трьох років.

Порядок формування та зберігання реєстраційних справ визначається Міністерством юстиції України.

Витребування (вилучення) реєстраційних справ або документів із них здійснюється виключно за судовим рішенням.

Частиною 3 статті 32 Закону № 1952 визначено, що для посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, судів, органів Національної поліції, органів прокуратури, органів Служби безпеки України, Національного банку України, Національного антикорупційного бюро України, Національного агентства з питань запобігання корупції, приватних виконавців, адвокатів, нотаріусів інформація з Державного реєстру прав у зв`язку із здійсненням ними повноважень, визначених законом, надається за суб`єктом права чи за об`єктом нерухомого майна в електронній формі шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру прав, за умови ідентифікації відповідної посадової особи за допомогою електронного цифрового підпису. Порядок доступу до Державного реєстру прав визначається Кабінетом Міністрів України, крім випадків, передбачених цим Законом.

Процедура функціонування Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав), його невід`ємної архівної складової частини та наповнення Державного реєстру прав відомостями про речові права на нерухоме майно, обтяження таких прав затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1141 "Порядок ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" (далі - Порядок № 1141).

Відомості з Реєстру формуються у формі інформації про, зокрема документи реєстраційної справи, яка містить відомості про всі документи, що містяться у відповідній реєстраційній справі в електронній формі, та надається для ознайомлення у формі переліку таких документів.

Після ознайомлення з відповідним переліком документів особа може отримати з Реєстру відповідний документ реєстраційної справи в електронній формі (п. 56, 59 Порядку № 1141).

З огляду на наведене, суд погоджується з доводами відповідача про заборону витребування (вилучення) реєстраційних справ або документів з них без відповідного судового рішення в силу вимог ч. 6 ст. 17 Закону № 1952.

Попри те, суд повторно відмічає, що позивач у своїй заяві від 08.07.2024 не просив про витребування чи вилучення документів із реєстраційної справи, а просив надати йому копії відповідних платіжних документів, що є правом позивача відповідно до Порядку № 1141.

Також суд бере до уваги, що відповідач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження обставин щодо неможливості надання відповідних документів реєстраційної справи запитуваної позивачем.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем законність оскаржуваної відмови не доведена, а його доводи суд відхиляє з вищенаведених мотивів.

При обранні способу відновлення порушеного права позивача суд виходить з принципу верховенства права щодо гарантування цього права статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, як складової частини змісту і спрямованості діяльності держави, та виходячи з принципу ефективності такого захисту, що обумовлює безпосереднє поновлення судовим рішенням прав особи, що звернулась за судовим захистом без необхідності додаткових її звернень та виконання будь-яких інших умов для цього.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у Постанові від 21 березня 2019 року у справі №817/498/17 наголосив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що дії суб`єкта владних повноважень - активна поведінка, яка може мати вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб, в той час коли протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

З огляду на неналежне виконання відповідачем повноважень щодо розгляду заяви позивача, що потягло за собою порушення прав позивача, суд визнає бездіяльність відповідача протиправною, у зв`язку із чим вважає за необхідне зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву позивача від 08.07.2024, а позов задовольнити частково.

У відповідності до ст. 139 КАС України, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору у відповідності до Закону України «Про судовий збір», питання розподілу судових витрат не вирішується.

Керуючись статтями 241-246, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

адміністративний позов ОСОБА_1 до департаменту реєстрації Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність департаменту реєстрації Харківської міської ради при розгляді заяви ОСОБА_1 від 08 липня 2024 року (вх. № С-1-375/0/51-24)

Зобов`язати департамент реєстрації Харківської міської ради повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 08 липня 2024 року (вх. № С-1-375/0/51-24), з урахуванням висновків суду у цій справі.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , місце проживання АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

відповідач департамент реєстрації Харківської міської ради, місцезнаходження місто Харків, майдан Павлівський, будинок № 4, .

Повне судове рішення складено та підписано суддею 07.01.2025.

Суддя М. І. Садова