Справа № 140/10521/24
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2025-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2025 року ЛуцькСправа № 140/10521/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Димарчук Т.М.,

за участю секретаря судового засідання Аршулік С.Р.,

представника позивача Бортнік О.О.,

представника відповідача Багній А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Рівненської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернувся з адміністративним позовом до Рівненської митниці (далі відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000068/1 від 10.07.2024, №UA204000/2024/000069/1 від 10.07.2024.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та компанією GUANGZHOU S&H IMPORT AND EXPORT TRADING CO., LTD (Китай, продавець) укладено контракт №1903/1-2024 від 19.03.2024, за умовами якого продавець продає, а покупець купує техніку, супутнє обладнання та комплектуючі в кількості та за цінами і на умовах вказаних в додатках (специфікаціях), які є невід`ємною частиною контракту).

З метою здійснення митного оформлення в режимі імпорту позивачем в порядку електронного декларування подано до Рівненської митниці митну декларацію №24UA86U5 від 09.07.2024 згідно з якою було заявлено до митного оформлення 3 товарні позиції:

товар №1 «Атракціон парку розваг, атракціони з платформою для сидіння, де глядачам показують фільм або іншим чином переживають віртуальну реальність, а їхні сидіння рухаються відповідно до видовищ і дій на атракціоні, нові: VR стимулятор гонок віртуальна реальність мотоцикл з окулярами 1 шт., серійний номер V0006»;

товар №2 «Трубки поліуретанові, гнучкі, не армовані, без фітінгів, для дитячих ігрових кімнат, нові: м`які паралонові трубки 1200 шт.»;

товар №3 «Гральні автомати, які приводяться в дію за допомогою жетонів, з екраном, не побутового призначення, з живленням від мережі 220 В, без вмісту радіоелектронних і високочастотних пристроїв, нові: стимулятор стрільби Elevator Action Invasion 1 шт., серійний номер С0002».

Крім того, між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та компанією MOVIE POWER COMPANY LIMITED (Китай, продавець) укладено контракт №0112-01/2023 від 01.12.2023, за умовами якого продавець продає, а покупець купує техніку, супутнє обладнання та комплектуючі в кількості та за цінами і на умовах вказаних в додатках (специфікаціях), які є невід`ємною частиною контракту).

З метою здійснення митного оформлення в режимі імпорту позивачем в порядку електронного декларування подано до Рівненської митниці митну декларацію №24UA85U6 від 09.07.2024 згідно з якою було заявлено до митного оформлення, серед іншого, товар №1 «Атракціони парку розваг, атракціони з платформою для сидіння, де глядачам показують фільм або іншим чином переживають віртуальну реальність, а їхні сидіння рухаються відповідно до видовищ і дій на атракціони, нові: атракціон віртуальної реальності VR Super engine 1 шт., серійний номер М24032794».

Проте відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000068/1 від 10.07.2024, №UA204000/2024/000069/1 від 10.07.2024.

У графі №33 вищевказаних рішень зазначено, що митна вартість товарів, що ввозяться не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки подані до митного оформлення документи є неповними та містять розбіжності.

Позивач не погоджується з усіма сумнівами та твердженнями митного органу, викладеними у графі №33 оскаржуваних рішень, та вважає, що Рівненська митниця не врахувала належним чином фактичні обставини справи та усі подані документи, прийнявши протиправні рішення про коригування митної вартості товарів.

Позивач зазначає, що при визначенні митної вартості ввезеного товару ФОП ОСОБА_1 було дотримано усі встановлені митним законодавством вимоги, тому будь-які сумніви щодо неправильно визначеної та непідтвердженої митної вартості імпортованих товарів є безпідставними.

Зазначає, що п. 2.2 контрактів №1903/1-2024 від 19.03.2024 та №0112-01/2023 від 01.12.2023 сторонами погоджено, що продавець здійснює поставку товару протягом 120-ти днів з моменту надходження повної оплати за товар. З огляду на погоджені між сторонами умови оплати, зобов`язання перед експортером виконано у повному обсязі.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів митний орган звертає увагу, що долучені до матеріалів справи платіжні інструкції містять посилання тільки на укладені між сторонами контракти, без чіткої ідентифікації по конкретних рахунка-фактурах. Натомість, надані до митного оформлення платіжні інструкції є належним підтвердженням проведеної оплати, вартісні показники узгоджуються з тими, що вказані в рахунках-фактурах.

Так, щодо товару за МД №24UA86U5 від 09.07.2024 до митного оформлення долучена платіжна інструкція №27JBKLO3 від 22.03.2024 на суму 11675,40 дол. США. Щодо товару за МД №24UA85U6 від 09.07.2024 до митного оформлення долучена платіжна інструкція №28JBKLO3 від 25.03.2024 на суму 9150 дол. США. У графі №70 «Призначення платежу» вказаних платіжних інструкцій міститься посилання на укладені між експортером та позивачем контракти та зроблено примітку, що має місце передоплата. Сплачені суми узгоджуються з тими, що заявлено до митного оформлення та вказано у рахунках-фактурах на товар.

Щодо твердження митного органу про те, що до митного оформлення не долучено акт приймання-передачі товару (як підтвердження переходу права власності на товар), зазначає, що до моменту завершення митного оформлення товарів покупець фактично ще не отримав фізично товари, тому такий акт з об`єктивних причин не міг бути поданий. Водночас, згідно з ст. 53 МК України такий документ не є обов`язковим для підтвердження митної вартості товарів.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митно вартості товарів вказується, що до митного оформлення не долучено транспортні документи, котрі б підтверджували понесені витрати на транспортування товарів, як за межами митного кордону України, так і по території України. З цього приводу позивач зазначає, що при ввезенні товарів на митну територію України застосовувались умови Інкотермс-2010 DAP. Зазначений спосіб доставки кореспондується із умовами зовнішньоекономічного контракту. Умови DAP Інкотермс розшифровується «Delivered At Point» named point of destination перекладається «Поставка в пункті», вказана назва пункту призначення означає, що продавець виконав свої зобов`язання щодо поставки, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув в зазначений пункт призначення. Згідно умов поставки DAP Інкотермс продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений пункт призначення, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак, продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні. Ціна DAP (DAP price) означає, що контрактна (інвойсової або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки (фрахту) до зазначеного пункту призначення.

Окрім того, сумніви представників митного органу з приводу того, що зі сторони позивача документально не підтверджено витрати на транспортування товарів у країні-експорту не заслуговують на увагу з огляду на те, що базис умов доставлення DAP передбачає, що всі витрати на транспортування (в тому числі по території країни експорту) включаються до вартості товарів. Саме тому формуючи рахунки-інвойси експортери закладали вартість транспортування таких товарів.

Щодо наявності штампів на міжнародній автотранспортній накладній перевізників, позивач зазначає, що експортер не обмежений у праві вибору того чи іншого перевізника, або ж самостійно власними засобами здійснювати таке доставлення. Відтак, будь яких інших документів щодо поставки товару зі сторони позивача надавати не було необхідності, в тому числі які б підтверджували вартість страхування. З-поміж іншого, інші товаросупровідні документи підтверджують числовий показник митної вартості ввезених в адресу ФОП ОСОБА_1 товарів.

Враховуючи вищенаведене, вважає, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, а надані до митного оформлення документи є достатніми для підтвердження заявленої митної вартості усього товару. Оскаржувані рішення прийняті з порушеннями вимог Митного кодексу України (далі МК України), оскільки не містять наявної в митного органу інформації, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішень про коригування митної вартості, заявленої декларантом. Окрім того, в оскаржуваних рішеннях відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митницею, та фактів, які вплинули на таке коригування.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити та стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 8000,00 грн.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 10.10.2024 прийнято дану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за цим позовом та розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відзиві на позовну заяву від 23.10.2024 представник відповідача позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що відповідач правомірно прийняв оскаржені рішення. Вказує, що під час здійснення митного контролю за митними деклараціями №24UA86U5 від 09.07.2024 та №24UA85U6 від 09.07.2024 було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення документах і за результатами проведеного опрацювання виявлено ряд розбіжностей. Встановлено, що основні документи, що підтверджують заявлений рівень митної вартості, подані не в повному обсязі, а ті, що подані, містять розбіжності, відтак складові митної вартості не можна вважати такими, що є документально підтвердженими та піддаються обчисленню.

Позивачу було запропоновано надати в 10-денний термін додаткові документи. Позивачем 10.07.2024 на вимогу митного органу було надано додаткові документи, за результатами опрацювання яких встановлено наступне.

Так, як позивачем не було надано всіх документів на запит митного органу, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митну вартість товарів скориговано із застосуванням резервного методу згідно з статтею 64 МК України.

Митну вартість товарів по МД №24UA86U5 від 09.07.2024 визначено на підставі цінової інформації про рівень вартості:

товару №1 згідно відкритого Інтернет ресурсу www.alibaba.com 25000 дол. США за од. та транспортних витрат з Китаю до України розрахованих згідно відкритого Інтернет ресурсу www.pokupayko.com 7587 дол. США;

товар №2 згідно інформації щодо митної вартості товару, митне оформлення якого здійснено за митною декларацією від 21.03.2024 №24UA47U1 4,22 дол. США/кг;

товару №3 згідно відкритого Інтернет ресурсу www.alibaba.com 7153 дол. США за од. та транспортних витрат з Китаю до України розрахованих згідно відкритого Інтернет ресурсу www.pokupayko.com 3760 дол. США.

Митну вартість товару по МД №24UA85U6 від 09.07.2024 визначено на підставі цінової інформації про рівень вартості: товару №1 «Атракціон віртуальної реальності VR Super engine» згідно відкритого Інтернет ресурсу www.alibaba.com з врахуванням транспортних витрат з Китаю до України 17688,74 дол. США за од.

З огляду на наведене вище, відповідач вважає, що рішення про коригування митної вартості №UA204000/2024/000068/1 від 10.07.2024, №UA204000/2024/000069/1 від 10.07.2024 є такими, що прийняті у повній відповідності до вимог чинного законодавства, а тому є законними та обґрунтованими.

З наведених підстав відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 18.11.2024 розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у даній адміністративній справі.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 12.12.2024 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача підтримала доводи та аргументи викладені у позовній заяві, просила позовні вимоги задовольнити. Додатково пояснила, що товар, який підлягав митному оформленню знаходився у пакуванні - ящик каркасний в поліетиленовій плівці, картонна коробка в поліетиленовій плівці, а тому в договорах заявках від 01.07.2024 №1 та від 01.07.2024 №2 вантажем, що перевозиться вказано паперові мішки (пакування).

Представник відповідача просила відмовити у задоволенні позовних вимог з мотивів та підстав, викладених у відзиві на позов.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши доводи позивача та відповідача у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

Судом встановлено, що між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та компанією GUANGZHOU S&H IMPORT AND EXPORT TRADING CO., LTD (Китай, продавець) укладено контракт №1903/1-2024 від 19.03.2024, за умовами якого продавець продає, а покупець купує техніку, супутнє обладнання та комплектуючі в кількості та за цінами і на умовах вказаних в додатках (специфікаціях), які є невід`ємною частиною контракту). Загальна сума контракту становить 500000 дол. США (а.с.24 зворот-26).

Відповідно до п. 2.1. контракту продавець поставляє продукцію на умовах DAP з Гуанчжоу, Китай до м. Луцьк, Україна, що вказується в специфікаціях та рахунках відповідно до Інкотермс 2020.

Відповідно до п. 2.2 контракту сторонами погоджено, що продавець здійснює поставку товару протягом 120-ти календарних днів з моменту надходження 100% попередньої оплати на розрахунковий рахунок продавця.

Відповідно до п. 3.1 -3.2 контракту оплата продукції здійснюється наступним чином - 100% від загальної суми рахунку сплачує покупець на умовах попередньої оплати за товар. Оплата здійснюється шляхом перерахування коштів на поточний банківський рахунок продавця. Всі платежі за цим договором здійснюються в дол. США.

ФОП ОСОБА_1 через уповноваженого декларанта для митного оформлення в режимі імпорту на митний пост Рівненської митниці подано МД №24UA86U5 від 09.07.2024 за описом:

товар №1 «Атракціон парку розваг, атракціони з платформою для сидіння, де глядачам показують фільм або іншим чином переживають віртуальну реальність, а їхні сидіння рухаються відповідно до видовищ і дій на атракціоні, нові: VR стимулятор гонок віртуальна реальність мотоцикл з окулярами 1 шт., серійний номер V0006. Торговельна марка UNIS. Виробник UNIS TECHNOLOGY (H.K) LIMITED, CN. Місць 5. Ящик дерев`яний в поліетиленовій плівці. Картонна коробка в поліетиленовій плівці»;

товар №2 «Трубки поліуретанові, гнучкі, не армовані, без фітінгів, для дитячих ігрових кімнат, нові: м`які паралонові трубки 1200 шт. Торговельна марка UNIS. Виробник UNIS TECHNOLOGY (H.K) LIMITED, CN. Місць 37»;

товар №3 «Гральні автомати, які приводяться в дію за допомогою жетонів, з екраном, не побутового призначення, з живленням від мережі 220 В, без вмісту радіоелектронних і високочастотних пристроїв, нові: стимулятор стрільби Elevator Action Invasion 1 шт., серійний номер С0002. Торговельна марка UNIS. Виробник UNIS TECHNOLOGY (H.K) LIMITED, CN. Місць 2. Картонна коробка в поліетиленовій плівці».

В графі 22 МД вказано загальну ціну товару у розмірі 11675,40 дол. США. В графі 12 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування товару у розмірі 540,88 дол. США) в сумі 497202,79 грн (еквівалентно 12216,28 дол. США), яку визначено: товар №1 та товар №3 за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту, товар №2 за 6 (резервним) методом визначення митної вартості товару з урахуванням умов поставки DAP з Гуанчжоу, Китай до PL Gdansk (а.с.17 зворот-18).

На підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її обчислення декларантом до вказаної МД були подані такі документи: пакувальний лист №1903/2-2024 від 10.05.2024; рахунок-фактуру (інвойс) №1903/1-2024 від 10.05.2024; коносамент WMSS24042145А від 12.05.2024; автотранспортну накладну від 03.07.2024 №UN/2024/2; декларацію про походження товару №1903/1-2024 від 10.05.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) №1903/1-2024 від 19.03.2024; платіжну інструкцію №27JBKLO3 від 22.03.2024; специфікацію №1903/3-2024 від 10.05.2024; договір-заявку про надання транспортних послуг від 01.07.2024 №1; рахунок про надання транспортних послуг від 05.07.2024 №19; довідку про транспортні витрати від 05.07.2024; внутрішній договір (контракт) доручення від 08.07.2024 №08/07; внутрішній договір (контракт) доручення від 09.07.2024 №09/07/2; технічні характеристики №1 та №2 від 09.07.2024 (а.с.20-26).

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом в електронних повідомленнях декларанту запропоновано подати такі документи: висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; виписку з бухгалтерської документації продавця; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме щодо транспортування за маршрутом Гданськ (Польща) - Гдиня (Польща); банківські платіжні документи, що можливо пов`язати з оцінюваною партією товарів; джерело інформації, що використовувалося для визначення митної вартості по товару №2; договір заявку від 01.07.2024 №1, що підписана ФОП ОСОБА_1 ; банківські платіжні документи щодо сплати рахунку від 05.07.2024 №19; акт прийому-передачі товару; транспортні (перевізні) документи за маршрутом Гуанчжоу, Китай Yantian, Китай; інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

Позивачем 10.07.2024 на вимогу митного органу було надано додаткові документи.

Рівненська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000068/1 від 10.07.2024 (а.с.80).

У графі №33 рішення про коригування митної вартості товарів зазначено, що митна вартість товарів, що ввозяться не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки подані до митного оформлення документи є неповними та містять розбіжності, а саме:

- відповідно до пункту 2.1 контракту від 19.03.2024 №1903/1-2024 продавець поставляє продукцію на умовах поставки DAP з Гуанчжоу, Китай до м. Луцьк, що вказується в специфікаціях та рахунках, відповідно до Інкотермс 2020. Проте у специфікації від 10.05.2024 №1903/3-2024 та інвойсі від 10.05.2024 №1903/1-2024 вказано умови поставки DAP з Гуанчжоу, Китай до Гданськ, Польща;

- у платіжній інструкції від 22.03.2024 №27JBKLO3 у графі «Призначення платежу» зазначено лише реквізити контракту від 19.03.2024 №1903/1-2024, проте, у контракті не зазначена вартість оцінюваної партії товарів. Таким чином, платіжну інструкції від 22.03.2024 № 27JBKLO3 не можливо пов`язати з оцінюваною партією товарів;

- відповідно до розділу 7 контракту право власності на товар переходить від продавця до покупця після надходження 100% оплати за продукцію на розрахунковий рахунок продавця і підтверджується актом прийому-передачі товару, однак останній надано до митного оформлення не було;

- місце завантаження в пакувальному листі від 10.05.2024 №1903/2-2024 зазначене Гуанчжоу, Китай. Відповідно до коносаменту від 12.05.2024 №WMSS24042145A, товар був завантажений на судно в порту Yantian, Китай. Проте, до митного оформлення не надані транспортні (перевізні) документи за маршрутом Гуанчжоу, Китай Yantian, Китай;

- товар №2 за МД заявлено за другорядним методом визначення митної вартості, проте у графі 8 ДМВ відсутнє джерело інформації, що використовувалося для визначення митної вартості по даному товару;

- згідно коносаменту від 12.05.2024 №WMSS24042145A порт призначення Гданськ (Польща), згідно автотранспортної накладної від 03.07.2024 №UN/2024/2, маршрут перевезення Гдиня (Польща) Київ (Україна). У наданому до митного оформлення рахунку від 05.07.2024 №19 відсутня інформація щодо вартості транспортування за маршрутом Гданськ (Польща) - Гдиня (Польща). Це свідчить про невключення вартості транспортування за маршрутом Гданськ (Польща) - Гдиня (Польща), що є недотриманням частини 10 статті 58 Митного кодексу України;

- договір заявка від 01.07.2024 №1 не підписана ФОП ОСОБА_1 . Також, згідно договору заявки від 01.07.2024 №1, вантажем, що перевозиться є паперові мішки, що не кореспондується із заявленим до митного оформлення товарами за МД;

- до митного оформлення не надано банківських платіжних документів щодо сплати рахунку від 05.07.2024 №19.

Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товарів, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості.

Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митну вартість товарів скориговано із застосуванням резервного методу згідно з статтею 64 МК України.

Митну вартість товарів по МД №24UA86U5 від 09.07.2024 визначено на підставі цінової інформації про рівень вартості:

товару №1 згідно відкритого Інтернет ресурсу www.alibaba.com 25000 дол. США за од. та транспортних витрат з Китаю до України розрахованих згідно відкритого Інтернет ресурсу www.pokupayko.com 7587 дол. США;

товар №2 згідно інформації щодо митної вартості товару, митне оформлення якого здійснено за митною декларацією від 21.03.2024 №24UA47U1 4,22 дол. США/кг;

товару №3 згідно відкритого Інтернет ресурсу www.alibaba.com 7153 дол. США за од. та транспортних витрат з Китаю до України розрахованих згідно відкритого Інтернет ресурсу www.pokupayko.com 3760 дол. США.

Числове значення митної вартості товару №1 у валюті рахунку становить 32587 дол. США (25000 дол. США + 7587 дол. США), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 1326290,9 грн (32587 дол. США х 40,7000 грн/дол. США).

Числове значення митної вартості товару №2 у валюті рахунку становить 1519,2 дол. США (360 кг х 4,22 дол. США/кг ), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 61831,44 грн (1519,02 дол. США х 40,7000 грн/дол. США).

Числове значення митної вартості товару №3 у валюті рахунку становить 10913 дол. США (7153 дол. США + 3760 дол. США), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 444159,10 грн (10913 дол. США х 40,7000 грн/дол. США).

Випуск у вільний обіг товару здійснено за МД №24UA40U0 від 11.07.2024 з наданням гарантій, передбачених ч.7 ст.55 МК України (а.с.18 зворот-19).

Також судом встановлено, що між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та компанією MOVIE POWER COMPANY LIMITED (Китай, продавець) укладено контракт №0112-01/2023 від 01.12.2023, за умовами якого продавець продає, а покупець купує техніку, супутнє обладнання та комплектуючі в кількості та за цінами і на умовах вказаних в додатках (специфікаціях), які є невід`ємною частиною контракту). Загальна сума контракту становить 500000 дол. США (а.с.36-38).

Відповідно до п. 2.1. контракту продавець поставляє продукцію на умовах DAP з Гуанчжоу, Китай до м. Луцьк, Україна, що вказується в специфікаціях та рахунках відповідно до Інкотермс 2020.

Відповідно до п. 2.2 контракту сторонами погоджено, що продавець здійснює поставку товару протягом 120-ти календарних днів з моменту надходження 100% попередньої оплати на розрахунковий рахунок продавця.

Відповідно до п. 3.1 -3.2 контракту оплата продукції здійснюється наступним чином - 100% від загальної суми рахунку сплачує покупець на умовах попередньої оплати за товар. Оплата здійснюється шляхом перерахування коштів на поточний банківський рахунок продавця. Всі платежі за цим договором здійснюються в дол. США.

ФОП ОСОБА_1 через уповноваженого декларанта для митного оформлення в режимі імпорту на митний пост Рівненської митниці подав МД №24UA85U6 від 09.07.2024 за описом товару №1 «Атракціони парку розваг, атракціони з платформою для сидіння, де глядачам показують фільм або іншим чином переживають віртуальну реальність, а їхні сидіння рухаються відповідно до видовищ і дій на атракціони, нові: атракціон віртуальної реальності VR Super engine 1 шт., серійний номер М24032794. Торговельна марка MOVIE POWER. Виробник MOVIE POWER TECHNOLOGY CO., Ltd, CN. Місць 1. Ящик каркасний в поліетиленовій плівці».

В графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 3400,00 дол. США. В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування товару у розмірі 210,75 дол. США) в сумі 146957,53 грн (еквівалентно 3610,75 дол. США), яку визначено за 6 (резервним) методом визначення митної вартості товару з урахуванням умов поставки DAP з Гуанчжоу, Китай до PL Gdansk (а.с.28 зворот-29).

На підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її обчислення декларантом до вказаної МД були подані такі документи: пакувальний лист №2203/2-2024 від 10.05.2024; рахунок-проформу №2203/1-2024 від 22.03.2024; рахунок-фактуру (інвойс) №2203/1-2024 від 10.05.2024; коносамент WMSS24042145С від 12.05.2024; автотранспортну накладну від 03.07.2024 №UN/2024/1; декларацію про походження товару №2203/1-2024 від 10.05.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) №0112-01/2023 від 01.12.2023; платіжну інструкцію №28JBKLO3 від 25.03.2024; специфікацію №2203/3-2024 від 10.05.2024; договір-заявку про надання транспортних послуг від 01.07.2024 №2; рахунок про надання транспортних послуг від 05.07.2024 №19; довідку про транспортні витрати від 05.07.2024; внутрішній договір (контракт) доручення від 08.07.2024 №08/07; внутрішній договір (контракт) доручення від 09.07.2024 №09/07/2; лист вибачення від 09.07.2024 (а.с.14,31-38).

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом в електронних повідомленнях декларанту запропоновано подати такі документи: висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; виписку з бухгалтерської документації продавця; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме щодо транспортування за маршрутом Гданськ (Польща) - Гдиня (Польща); банківські платіжні документи, що можливо пов`язати з оцінюваною партією товарів; джерело інформації, що використовувалося для визначення митної вартості по товару №1; договір заявку від 01.07.2024 № 2, що підписана ФОП ОСОБА_1 ; банківські платіжні документи щодо сплати рахунку від 05.07.2024 №19; акт прийому-передачі товару; транспортні (перевізні) документи за маршрутом Гуанчжоу, Китай Yantian, Китай; інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

Позивачем 10.07.2024 на вимогу митного органу було надано додаткові документи.

Рівненська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000069/1 від 10.07.2024 (а.с.82).

У графі №33 рішення про коригування митної вартості товарів зазначено, що митна вартість товарів, що ввозяться не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки подані до митного оформлення документи є неповними та містять розбіжності, а саме:

- відповідно до пункту 2.1 контракту від 01.12.2023 №0112-01/2023, продавець поставляє продукцію на умовах поставки DAP з Гуанчжоу, Китай до м. Луцьк, Україна, що вказується в специфікаціях та рахунках, відповідно до Інкотермс 2020. Проте у специфікації від 10.05.2024 №2203/3-2024 та інвойсі від 10.05.2024 №2203/1-2024 вказано умови поставки DAP з Гуанчжоу, Китай до Гданськ, Польща;

- відповідно до розділу 7 контракту право власності на товар переходить від продавця до покупця після надходження 100% оплати за продукцію на розрахунковий рахунок продавця і підтверджується актом прийому-передачі товару, однак останній надано до митного оформлення не було;

- у платіжній інструкції від 25.03.2024 №28JBKLO3 у графі «Призначення платежу» зазначено лише реквізити контракту від 01.12.2023 №0112-01/2023, проте, у контракті не зазначена вартість оцінюваної партії товарів. Таким чином, платіжну інструкції від 25.03.2024 №28JBKLO3 не можливо пов`язати з оцінюваною партією товарів;

- товар №1 за МД заявлено за другорядним методом визначення митної вартості, проте у графі 8 ДМВ відсутнє джерело інформації, що використовувалося для визначення митної вартості по даному товару;

- місце завантаження в пакувальному листі від 10.05.2024 №2203/2-2024 зазначене Гуанчжоу, Китай. Відповідно до коносаменту від 12.05.2024 №WMSS24042145C, товар був завантажений на судно в порту Yantian, Китай. Проте, до митного оформлення не надані транспортні (перевізні) документи за маршрутом Гуанчжоу, Китай Yantian, Китай;

- згідно коносаменту від 12.05.2024 №WMSS24042145C, порт призначення Гданськ (Польща), згідно автотранспортної накладної від 03.07.2024 №UN/2024/1, маршрут перевезення Гдиня (Польща) Київ (Україна). У наданому до митного оформлення рахунку від 05.07.2024 №19 відсутня інформація щодо вартості транспортування за маршрутом Гданськ (Польща) - Гдиня (Польща). Це свідчить про невключення вартості транспортування за маршрутом Гданськ (Польща) - Гдиня (Польща), що є недотриманням частини 10 статті 58 Митного кодексу України;

- договір заявка від 01.07.2024 №2 не підписана ФОП ОСОБА_1 . Також, згідно договору заявки від 01.07.2024 №2, вантажем, що перевозиться є паперові мішки, що не кореспондується із заявленим до митного оформлення товарами за МД;

- до митного оформлення не надано банківських платіжних документів щодо сплати рахунку від 05.07.2024 №19.

Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товарів, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості.

Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митну вартість товарів скориговано із застосуванням резервного методу згідно з статтею 64 МК України.

Митну вартість товарів по МД №24UA85U6 від 09.07.2024 визначено на підставі цінової інформації про рівень вартості: товару №1 «Атракціон віртуальної реальності VR Super engine» згідно відкритого Інтернет ресурсу www.alibaba.com з врахуванням транспортних витрат з Китаю до України 17688,74 дол. США за од.

Числове значення митної вартості товару у валюті рахунку становить 17688,74 дол. США, що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 719931,72 грн (17688,74 дол. США х 40,7000 грн/дол. США).

Випуск у вільний обіг товару здійснено за МД №24UA41U9 від 11.07.2024 з наданням гарантій, передбачених ч.7 ст.55 МК України (а.с.29 зворот-30).

Позивач, не погоджуючись із рішеннями відповідача про коригування митної вартості товару, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту) та за резервним методом.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірні рішення прийняті відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом (за ціною договору (контракту)) її визначення згідно з частиною другою статті 53 МК України ФОП ОСОБА_1 подав разом із митними деклараціями документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України (зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунки-фактури (інвойси); платіжні документи; документи щодо транспортування товару), зокрема:

За МД №24UA86U5 від 09.07.2024 декларантом позивача було подано: зовнішньоекономічний договір (контракт) №1903/1-2024 від 19.03.2024, який містить усі необхідні відомості щодо сторін договору, комерційних умов поставки, оплати; рахунок-фактуру (інвойс) №1903/1-2024 від 10.05.2024, специфікацію №1903/3-2024 від 10.05.2024, які визначають загальну вартість товару, що підлягав митному коригуванню 11675,40 дол. США (товар №1 - 6900,00 дол. США, товар №2 675,40 дол. США, товар №3 4100,00 дол. США).

Пункт 4 частини другої статті 53 МК України зобов`язує декларанта надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, якщо рахунок сплачено. Доказом оплати є платіжна інструкція №27JBKLO3 від 22.03.2024 на суму 11675,40 дол. США, за якою можна ідентифікувати сторін зовнішньоекономічної операції купівлі-продажу, вартість товару, при цьому в призначенні платежу вказано, що оплата проводиться на підставі контракту №1903/1-2024 від 19.03.2024, а сума оплати відповідає тій, що вказана в рахунку-фактурі (інвойсі) №1903/1-2024 від 10.05.2024 та специфікації №1903/3-2024 від 10.05.2024 (а.с.20 -21).

За МД №24UA85U6 від 09.07.2024 декларантом позивача було подано: зовнішньоекономічний договір (контракт) №0112-01/2023 від 01.12.2023, який містить усі необхідні відомості щодо сторін договору, комерційних умов поставки, оплати; рахунок-проформу №2203/1-2024 від 22.03.2024, рахунок-фактуру (інвойс) №2203/1-2024 від 10.05.2024, специфікацію №2203/3-2024 від 10.05.2024, які визначають вартість товару, що підлягав митному коригуванню 3400,00 дол. США (товар №1 3400,00 дол. США).

Пункт 4 частини другої статті 53 МК України зобов`язує декларанта надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, якщо рахунок сплачено. Доказом оплати є платіжна інструкція №28JBKLO3 від 25.03.2024 на загальну суму 9150,00 дол. США (в тому числі за товар №1, що підлягав митному коригуванню в сумі 3400,00 дол. США), за якою можна ідентифікувати сторін зовнішньоекономічної операції купівлі-продажу, вартість товару, при цьому в призначенні платежу вказано, що оплата проводиться на підставі контракту №0112-01/2023 від 01.12.2023, а сума оплати відповідає тій, що вказана в рахунку-проформі №2203/1-2024 від 22.03.2024, рахунку-фактурі (інвойсі) №2203/1-2024 від 10.05.2024 та специфікації №2203/3-2024 від 10.05.2024 (а.с.14,31-32).

Вищенаведене спростовує твердження митного органу в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів про те, що долучені до матеріалів справи платіжні інструкції №27JBKLO3 від 22.03.2024 та №28JBKLO3 від 25.03.2024 не можливо пов`язати з оцінюваною партією товарів, оскільки останні містять посилання тільки на укладені між сторонами контракти, без чіткої ідентифікації по конкретних рахунка-фактурах. Натомість, надані до митного оформлення платіжні інструкції є належним підтвердженням проведеної оплати, а суми вказані в платіжних інструкціях узгоджуються з тими, що вказані в рахунках-фактурах №1903/1-2024 від 10.05.2024, №2203/1-2024 від 10.05.2024 та специфікаціях №1903/3-2024 від 10.05.2024, №2203/3-2024 від 10.05.2024 та підтверджують вартісні показники наданого до митного оформлення товару.

Разом з тим, суд наголошує, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунках-фактурах. Лише рахунок-фактура (інвойс), згідно з частиною 2 статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару.

Вказана в МД №24UA86U5 від 09.07.2024 вартість оцінюваного товару (рядок 22) відповідає тій, що зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі) №1903/1-2024 від 10.05.2024 та становить 11675,40 дол. США. Аналогічно, вказана в МД №24UA85U6 від 09.07.2024 вартість оцінюваного товару (рядок 42) відповідає тій, що зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі) №2203/1-2024 від 10.05.2024 та становить 3400,00 дол. США.

Отже, вказаними документами підтверджується, що вартість оцінюваного товару, щодо якого здійснено коригування митної вартості відповідає тій, що зазначена в рахунках-фактурах (інвойсах). Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містили.

Згідно пунктом 6 частини 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Згідно з пунктами 6, 8 частини другої статті 53 МК України декларант має обов`язок подати документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, лише якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, - лише якщо здійснювалося страхування.

Умовами контрактів №1903/1-2024 від 19.03.2024, №0112-01/2023 від 01.12.2023 визначені умови поставку товару: DAP з Гуанчжоу, Китай до м. Луцьк, Україна (Інкотермс-2020).

В рахунках-фактурах (інвойсах) №1903/1-2024 від 10.05.2024, №2203/1-2024 від 10.05.2024 та специфікацію №1903/3-2024 від 10.05.2024, №2203/3-2024 від 10.05.2024 були визначені умови поставки товарів згідно з Правилами Інкотермс-2020 DAP з Гуанчжоу, Китай до Гданськ, Польща.

Умови DAP Інкотермс розшифровується «Delivered At Point» named point of destination перекладається «Поставка в пункті», вказана назва пункту призначення означає, що продавець виконав свої зобов`язання щодо поставки, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув в зазначений пункт призначення. Згідно умов поставки DAP Інкотермс продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в зазначений пункт призначення, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак, продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні. Ціна DAP (DAP price) означає, що контрактна (інвойсової або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки (фрахту) до зазначеного пункту призначення.

На підтвердження вартості витрат на транспортування товару за МД №24UA86U5 від 09.07.2024 митному органу було надано: договір-заявку про надання транспортних послуг від 01.07.2024 №1, укладений між ФОП ОСОБА_1 (замовник) та ФОП ОСОБА_2 (виконавець); довідку про транспортні витрати від 05.07.2024, рахунок про надання транспортних послуг від 05.07.2024 №19, відповідно до яких витрати по доставці вантажу автомобілем НОМЕР_1 , НОМЕР_2 (графа 18 МД) за маршрутом: м. Гдиня (Польща) м/п Дорогуськ (Україна) становлять 21800,00 грн (вартість транспортування за межами митної території України), м/п Ягодин (Україна) м. Рівне (Україна) - 11758,47 грн (вартість транспортування митною територією України). При цьому, вартість витрат на перевезення товару, яка включена до митної вартості товару складає 21800,00 грн (витрати з перевезення вантажу до кордону України) (а.с.22 зворот-23 зворот)

З вищенаведеного слідує, що визначена у митній декларації №24UA86U5 від 09.07.2024 митна вартість товару у розмірі 497202,79 грн (еквівалентно 12216,28 дол. США) включає вартість товару (11675,40 дол. США) і вартість витрат на транспортування товару до кордону України (540,88 дол. США), та підтверджена всіма необхідними документами, наданими декларантом.

На підтвердження вартості витрат на транспортування товару за МД №24UA85U6 від 09.07.2024 митному органу було надано: договір-заявку про надання транспортних послуг від 01.07.2024 №2, укладений між ФОП ОСОБА_1 (замовник) та ФОП ОСОБА_2 (виконавець); довідку про транспортні витрати від 05.07.2024, рахунок про надання транспортних послуг від 05.07.2024 №19, відповідно до яких витрати по доставці вантажу автомобілем НОМЕР_1 , НОМЕР_2 (графа 18 МД) за маршрутом: м. Гдиня (Польща) м/п Дорогуськ (Україна) становлять 8000,00 грн (вартість транспортування за межами митної території України), м/п Ягодин (Україна) м. Рівне (Україна) 4412,00 грн (вартість транспортування митною територією України). При цьому, вартість витрат на перевезення товару, яка включена до митної вартості товару складає 8000,00 грн (витрати з перевезення вантажу до кордону України) (а.с.33 зворот-34 зворот)

З вищенаведеного слідує, що визначена у митній декларації №24UA85U6 від 09.07.2024 митна вартість товару у розмірі 146957,53 грн (еквівалентно 3610,75 дол. США) включає вартість товару (3400,00 дол. США) і вартість витрат на транспортування товару до кордону України (210,75 дол. США), та підтверджена всіма необхідними документами, наданими декларантом.

Вказані документи надані Волинській митниці, а тому у відповідача була можливість для перевірки складових митної вартості товару, вказаної декларантом у митних деклараціях №24UA86U5 від 09.07.2024, №24UA85U6 від 09.07.2024.

Вищенаведене спростовує твердження митного органу в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів про те, що до митного оформлення не долучено транспортні документи, котрі б підтверджували понесені витрати на транспортування товарів, як за межами митного кордону України, так і по території України. Подані позивачем до митного оформлення документи у сукупності надають можливість визначити розмір транспортних витрат та не мають суперечностей, а тому доводи митного органу у цій частині є безпідставними.

Щодо посилання митного органу у спірних рішеннях на те, що згідно коносаментів від 12.05.2024 №WMSS24042145A та від 12.05.2024 №WMSS24042145C порт призначення Гданськ (Польща), згідно автотранспортних накладних від 03.07.2024 №UN/2024/2 та від 03.07.2024 №UN/2024/1 маршрут перевезення Гдиня (Польща) - Київ (Україна), а в наданих до митного оформлення рахунках від 05.07.2024 №19 відсутня інформація щодо вартості транспортування за маршрутом Гданськ (Польща) - Гдиня (Польща), а також щодо того, що місце завантаження в пакувальних листах від 10.05.2024 №2203/2-2024 та від 10.05.2024 №1903/2-2024 зазначене Гуанчжоу, Китай, а відповідно до коносаментів від 12.05.2024 №WMSS24042145C та від 12.05.2024 №WMSS24042145A товар був завантажений на судно в порту Yantian, Китай, суд зазначає наступне.

Представником позивача до матеріалів справи надано лист від 27.12.2024 №27/12-1 від експортера GUANGZHOU S&H IMPORT AND EXPORT TRADING CO та лист від 23.12.2024 від експортера MOVIE POWER COMPANY LIMITED у яких експортерами зазначено та підтверджено, що при доставці товарів за рахунками-фактурами №1903/1-2024 від 10.05.2024 та №2203/1-2024 від 22.03.2024 застосовувались умови поставки DAP GDANSK (PL). Вартість транспортування включена до митної вартості товарів, вказаної у рахунках-фактурах №1903/1-2024 від 10.05.2024 та №2203/1-2024 від 22.03.2024. Завантаження товару відбувалась у порті YANTIAN, а не в GUANGZHOU, транзитом перевантажений у м. Гдиня (Польща), а не в м. Гданськ (Польща), через технічні несправності на терміналі. Усі додаткові витрати щодо переміщення товарів з GUANGZHOU до порту YANTIAN та з м. Гданськ до м. Гдиня понесли експортери - GUANGZHOU S&H IMPORT AND EXPORT TRADING CO та MOVIE POWER COMPANY LIMITED (а.с.122-125).

Відтак, оскільки умови поставки DAP передбачають, що ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів і вартості доставки (фрахту) до зазначеного пункту призначення (в тому числі по території країни експорту), витрати на доставку товарів до м. Гдиня (Польща) були понесені експортерами та включені в ціну товару, а подальші витрати на транспортування до місця митного оформлення м/п Дорогуськ (Україна) покладались на ФОП ОСОБА_1 та підтверджуються необхідними документами, наявними в матеріалах справи та наданими митному органу.

Щодо посилання митного органу у спірних рішеннях на те, що договори заявки від 01.07.2024 №2 та від 01.07.2024 №1 не підписані ФОП ОСОБА_1 , а згідно договорів заявок вантажем, що перевозиться є паперові мішки, що не кореспондується із заявленим до митного оформлення товарами за МД, суд зазначає, що представником позивача до матеріалів справи було надано вказані договори заявки, які містять підпис ФОП ОСОБА_1 засвідчений відтиском печатки. Крім того, в судовому засіданні представник позивача пояснила, що товар, який підлягав митному оформленню знаходився у пакуванні - ящик каркасний в поліетиленовій плівці, картонна коробка в поліетиленовій плівці, про що зазначено в графі 31 митних декларацій №24UA86U5 від 09.07.2024, №24UA85U6 від 09.07.2024, а тому в договорах заявках від 01.07.2024 №1 та від 01.07.2024 №2 вантажем, що перевозиться вказано паперові мішки (пакування).

Щодо посилання у спірних рішеннях на те, що до митного оформлення не надано банківських платіжних документів щодо сплати рахунків про надання транспортних послуг від 05.07.2024 №19, суд зазначає, що МК України не визначає виду доказів, якими декларантом повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів. Відомості, зазначені у договорах - заявках від 01.07.2024 №2 та від 01.07.2024 №1, довідках про транспортні витрати від 05.07.2024 підтверджують розмір понесених витрат на транспортування імпортованого товару від м. Гдиня (Польща) до кордону України.

Суд також вважає безпідставним посилання митного органу в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів на те, що до митного оформлення не долучено акт приймання-передачі товару (як підтвердження переходу права власності на товар), оскільки до моменту завершення митного оформлення товарів покупець фактично ще не отримав фізично товари, тому такий акт з об`єктивних причин не міг бути поданий. Водночас, згідно з ст. 53 МК України такий документ не є обов`язковим для підтвердження митної вартості товарів.

Таким чином, доводи митного органу про наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах викликані безпідставними припущеннями. Суд погоджується із позивачем, що надані до митного оформлення товару документи дозволяли визначити складові митної вартості імпортованого товару та їх числові значення.

Суд вважає безпідставним посилання представника відповідача на те, що рішення Волинського окружного адміністративного суду від 13.12.2024 у справі №140/11311/24 (яке станом на 08.01.2025 не набрало законної сили) носить преюдиційний характер для вирішення даної справи, оскільки воно стосується іншого позивача (тому суб`єктний склад не тотожний), а оскаржуване рішення у вказаній справі винесене за інших фактичних обставин.

З урахуванням наведеного відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості самого товару та вони містять достатньо відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

Суд зазначає, що вимога про надання додаткових документів, перелік яких визначено у частинах третій-четвертій статті 53 МК України та про надання яких вказано у повідомленні декларанту може мати місце лише тоді, коли документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.

Однак за обставин цієї справи відповідач не довів наявність таких розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем), а сумніви відповідача ґрунтуються виключно на його необґрунтованих припущеннях, а не на достовірних відомостях.

При цьому суд зазначає, що відсутність договірних відносин із третіми особами вже само по собі робить невиконуваною вимогу митного органу надати договір (угоду, контракт) з третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, а також рахунки про здійснення платежів третім особам. Тому митний орган не може покликатися на ненадання декларантом таких документів.

Крім того, ненадання виписки з бухгалтерської документації продавцем покупцю не може позбавляти останнього можливості декларувати товар на підставі інших документів, що підтверджують ціну товару. Відсутність такої бухгалтерської документації у покупця товару, яка може бути комерційною таємницею продавця щодо формування ціни товару для інших покупців і за відмінними умовами поставки, не свідчить про недобросовісність у декларуванні митної вартості.

Суд зазначає, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. А тому необґрунтованою є вимога митниці про надання висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, оскільки відповідач не вказав, яким чином висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями, надасть можливість підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару, недійсність чи ознаки підробки щодо яких не виявлено. За таких обставин відсутність висновків про якісні та вартісні характеристики товару не повинна братися митницею до уваги при контролі за митною вартістю та не може бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Підтверджуючими документами про вартість товару в даному випадку є зовнішньоекономічний контракт та рахунки-фактури (інвойс).

З урахуванням наведеного, висновок у спірних рішеннях про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними. При цьому відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначених у митних деклараціях, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

Між тим у спірних рішеннях митний орган лише вказав номер та дату митних декларацій, на основі яких було здійснено коригування митної вартості товару, що не дає підстав вважати вказані рішення обґрунтованими та мотивованими. На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішеннях про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може бути підставою для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

На думку суду, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у даному випадку не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару, і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Також суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

На думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, а тому оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000068/1 від 10.07.2024, №UA204000/2024/000069/1 від 10.07.2024 є необґрунтованими та такими, що не відповідають вказаним вище нормам МК України, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень належить задовольнити.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 4616,10 грн, сплачений згідно платіжної інструкції від 06.08.2024 №400 (а.с.13).

Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу в сумі 8000,00 грн. суд виходить з таких приписів статей 134, 139 КАС України.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

За приписами частини дев`ятої статті 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Для підтвердження наданих витрат на професійну правничу допомогу адвокатським бюро КРЮЧКОВА суду надано договір про надання правової допомоги від 10.07.2024 №121-ЮП (а.с.113-117), попередній (орієнтовний) розрахунок від 26.09.2024 №26/09-1, свідоцтва, ордера серії АС №1111186, серії АС №1121144 (а.с.39-39 зворот, 104-117).

Як вбачається з попереднього орієнтовного розрахунку від 26.09.2024 №26/09-1, адвокатське бюро КРЮЧКОВА надало для ФОП ОСОБА_1 наступні юридичні послуги на загальну суму 8000,00 грн: ознайомлення позивача з процесуальними правами та обов`язками 1,5 год; ознайомлення з рішеннями про коригування митної вартості товарів та з іншими товаросупровідними документами 2 год; подання письмових пояснень на вимогу митного органу 2 год; пошук інформації щодо контрагента в мережі Інтернет та перевірка правосуб`єктності учасників зовнішньоекономічної операції 1 год; юридичний прогноз справи, детальний аналіз та вивчення фактичних обставин справи 1,5 год; вивчення судової практики з відповідних правовідносин 2 год; підготовка та подання позовної заяви до суду 3 год.

Представник відповідача заперечила щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, вказуючи про їх неспівмірність із складністю справи.

В той же час, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо (вказані висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №826/7375/18).

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу цієї справи, суд зазначає, що предметом позову є рішення про коригування митної вартості, які складено за наслідками митного декларування подібних партій товарів; спірні правовідносини регулюються нормами МК України та великої кількості підзаконних нормативно-правових актів, які підлягають дослідженню і застосуванню адвокатом, не передбачають. При цьому такі послуги, як ознайомлення адвоката із процесуальними правами та обов`язками, ознайомлення з рішеннями про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000068/1 від 10.07.2024, №UA204000/2024/000069/1 від 10.07.2024 та іншими товаросупровідними документами, подання письмових пояснень на вимогу митного органу, пошук інформації щодо контрагента в мережі інтернет та перевірка правосуб`єктності учасників зовнішньоекономічної операції, вивчення судової практики з відповідних правовідносин охоплюються загальною діяльністю адвоката та мають на меті складання позовної заяви і подання її до суду.

На думку суду, виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України (зокрема, складність справи, яку розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження; час, який об`єктивно необхідно було витратити на підготовку позовної заяви, зважаючи на обсяг наданих адвокатом послуг), враховуючи заперечення відповідача щодо відшкодування витрат на правничу допомогу, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. Решту витрат на професійну правничу допомогу повинен понести позивач.

Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Рівненської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів від 10 липня 2024 року №UA204000/2024/000068/1 та №UA204000/2024/000069/1.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір в сумі 4616,10 грн (чотири тисячі шістсот шістнадцять гривень 10 копійок) та витрати на правову допомогу в сумі 5000,00 грн (п`ять тисяч гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Відповідач: Рівненська митниця (33028, Рівненська область, м. Рівне, вул. Соборна, 104, ).

Повний текст рішення складено 08 січня 2025 року.

Суддя Т.М. Димарчук