Справа № 320/12204/24
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2025-01-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 січня 2025 року № 320/12204/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Відділення поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Національної поліції України (відповідач-1), , Відділення поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (відповідач-2), в якому просить суд :

- визнати протиправними дії Відділення поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області та Національної поліції України щодо внесення відомостей відносно ОСОБА_1 до ІП «Призовник, військовослужбовець, резервіст» ІКС ІПНП України за наслідком звернення «начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 » №5/2553/3 від 15.12.2023 року, щодо вчинення адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення;

- зобов`язати Відділення поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області та Національну поліцію України виключити відомості відносно ОСОБА_1 з ІП «Призовник, військовослужбовець, резервіст» ІКС ІПНП України, які внесені за наслідком звернення «начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 » №5/2553/3 від 15.12.2023 року, щодо вчинення адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що внесення відомостей щодо вчинення позивачем адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 210 КУпАП до ІП «Призовник, військовослужбовець, резервіст» ІКС ІПНП України є незаконним, оскільки п`ятий відділ ІНФОРМАЦІЯ_1 взагалі не існує, а тому його звернення не підлягає розгляду з боку відповідачів. Позивач також зазначає, що ним направлялися заяви-вимоги про виключення з порталу відомостей про нього, однак станом на даний час відповідей не отримано.

Відповідач-1 надав суду відзив, в якому заперечує проти задоволення позову та зазначає, що її посадовими особами не вносилися вищевказані відомості щодо позивача до ІП «Призовник, військовослужбовець, резервіст» ІКС ІПНП України, а тому відсутні правові підстави для зобов`язання Нацполіції виключити зазначені відомості з інформаційної підсистеми.

Відповідач-2 не скористався своїм правом щодо подання відзиву на позовну заяву, заяв/клопотань суду не направлено, а відтак враховуючи положення частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує справу за наявними матеріалами у разі ненадання одним із відповідачів відзиву у встановлений судом строк без поважних причин.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.04.2024 відкрито провадження в адміністративній справі та визначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Встановивши правові позиції сторін по справі та їх обґрунтування, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані до матеріалів справи, судом встановлено наступне.

12.01.2024 року позивачем через свого представника було скеровано адвокатський запит № 12/01/24Р до відповідача-2.

Відповіддю № 246/105/1102/01-24 від 22.01.2024 року відповідач-2 повідомив, що до системи ІПНП від 18.12.2023 року № 4673 зареєстровано звернення начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майора ОСОБА_2 щодо вчинення адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 210 КУпАП громадянином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , внаслідок чого відомості відносно позивача було внесено до IП «Призовник, військовослужбовець, резервіст» ІКС ІП НП України.

3 метою отримання інформації щодо документів, які стали підставою для внесення відомостей відносно позивача до ІП «Призовник, військовослужбовець, резервіст» IKC ІПНП України, позивачем було направлено адвокатський запит № 26/01/24P від 26.01.2024 року до відповідача-2.

Відповіддю № 482/109/1102/01-24 від 07.02.2024 року відповідач-2 повідомив, що такі відомості стосовно позивача вніс до ІП «Призовник, військовослужбовець, резервіст» ІКС ІПНП України дільничний офіцер поліції сектору превенції відділення поліції № 1 старший лейтенант поліції Дідик Р. М . Також у відповіді вказано, що жодних кримінальних правопорушень відносно позивача немає. До відповіді також долучено документи, що були підставою для внесення відомостей.

3 метою отримання інформації про створені структурні підрозділи Міністерства оборони України у м. Києві та Київській області, зокрема і про п`ятий відділ ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивачем було направлено запит на публічну інформацію до Міністерства оборони України.

Відповіддю № 220/73/ВихЗПІ/65 від 07.02.2024 року Міністерство оборони України надало список всіх створених структурних підрозділів Міністерства оборони України у м. Києві та Київській області. В той же час, Міністерство оборони України повідомило, що такої організації як « ІНФОРМАЦІЯ_1 » не існує - інформація про нього відсутня.

Вважаючи дії відповідачів щодо внесення відомостей до ІП «Призовник, військовослужбовець, резервіст» ІКС ІПНП України проявом перевищення службових повноважень, позивачем 13.02.2024 року було направлено заяву (повідомлення) № 13/02/24 від 13.02.2024 року про вчинення кримінального правопорушення до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Києві.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.02.2024 року у справі №757/9023/24-к зобов?язано Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Києві внести відповідні відомості до ЄРДР за заявою (повідомленням) позивача.

28.02.2024 року позивачем було надіслано заяви-вимоги від 27.02.2024 № 27/02/24 та від 28.02.2024 № 28/02/24 до відповідачів.

Основним виконавцем заяви адвоката Середи А. П. в інтересах ОСОБА_1 щодо видалення наявної інформації в Інформаційному порталі Національної поліції України, відносно останнього (СЕД № C-5741 від 04.03.2024) за резолюцією керівництва НПУ визначено Департамент превентивної діяльності Національної поліції України.

Відповідно, за результатами розгляду, сформовано письмову відповідь від 22.03.2024 № 44151-2024, якою повідомлено, що станом на 22.03.2024 за даними системи ІПНП наявне звернення п? ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо порушення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію. Звернення зареєстровано за № 4673 від 18.12.2023, та внесено до ІПНП відділенням поліції № 1 Білоцерківського районного управлінням поліції Головного управління національної поліції в Київській області. Також у зазначеному листі-відповіді вказано, що відсутні підстави для видалення персональних даних ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що міститься в інформаційних ресурсах Національної поліції.

Не погоджуючись з правомірністю дій відповідачів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 2 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах:

1) забезпечення публічної безпеки і порядку;

2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави;

3) протидії злочинності;

4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

У своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами (частина перша статті 3 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про Національну поліцію» поліція у процесі своєї діяльності взаємодіє з органами правопорядку та іншими органами державної влади, а також органами місцевого самоврядування відповідно до закону та інших нормативно-правових актів.

Поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України (частина перша статті 8 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань: доставляє у випадках і порядку, визначених законом, затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення, та осіб, які вчинили адміністративне правопорушення.

Частиною 3 ст. 38 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» встановлено, що органи Національної поліції України у встановленому законом порядку зобов`язані за зверненнями ІНФОРМАЦІЯ_1, Центрального управління або регіональних органів Служби безпеки України доставити до таких ІНФОРМАЦІЯ_1, Центрального управління або регіональних органів Служби безпеки України осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до абз. 2 п. 56 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487 (далі Порядок № 1487) Національна поліція за зверненням районних (міських) ІНФОРМАЦІЯ_1, органів СБУ (додаток 20), яке може надсилатися в електронному вигляді засобами інформаційної взаємодії, здійснює адміністративне затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Районні (міські) ІНФОРМАЦІЯ_1 звертаються в установленому законом порядку до органів Національної поліції (у разі неможливості складення протоколу про адміністративне правопорушення на місці його вчинення) для доставлення осіб, які скоїли адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою складення протоколів про адміністративні правопорушення, до відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якому ця особа перебуває (повинна перебувати) на військовому обліку (абз. 16 п. 79 Порядку № 1487).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України 03.08.2017 № 676, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.08.2017 за № 1059/30927, затверджено Положення про інформаційно-комунікаційну систему Інформаційний портал Національної поліції України.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу 1 цього Положення це Положення визначає основні завдання, призначення, суб`єктів та структуру інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України, а також умови її функціонування.

Інформаційно-комунікаційна система Інформаційний портал Національної поліції України (далі - система ІПНП) - сукупність технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюються у процесі діяльності Національної поліції України та її інформаційно-аналітичного забезпечення. Система ІПНП є функціональною підсистемою єдиної інформаційної системи МВС (далі - ЄІС МВС).

Відповідно до п. 3 додатку № 1 до Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2019 за № 222/33194 (пункт 4 розділу I) уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції після отримання заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, зобов`язана внести відповідні відомості до інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України, а за відсутності технічних можливостей - до журналу єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події.

Як встановлено судом, начальник п`ятого відділу ІНФОРМАЦІЯ_1 направив звернення до начальника відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області щодо доставлення громадян, які вчинили адміністративні правопорушення за ч. 2 ст. 210 КУпАП, до ІНФОРМАЦІЯ_1 для складення протоколів про адміністративні правопорушення від 15.12.2024 № 5/2553/3.

Вказане звернення зареєстровано за № 4673 від 18.12.2023 та внесено до ІПНП відділенням поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Відповідно до п. 7 розділу 1 Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми Єдиний облік інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України, затвердженої Наказом Міністерства Внутрішніх справ України від 14.06.2019 № 508, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 04.07.2019 за № 739/33710, облік об`єктів в ІП ЄО ведеться за такими категоріями: заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення та інші події; учасники кримінального правопорушення та іншої події; речі, документи та майно, пов`язані з вчиненням правопорушення та іншою подією.

Відповідно до пункту 2 розділу II цієї Інструкції підставами для внесення відомостей до ІП ЄО є заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення та іншу подію, рапорт поліцейського про самостійно виявлені обставини, що свідчать про кримінальні правопорушення, що надійшли до органу (підрозділу) поліції.

Враховуючи вищезазначені норми законодавства, відповідач-2 зобов`язаний був внести до інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України дані відносно позивача про порушення останнім законодавства про мобілізацію на підставі звернення начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого 18.12.2023 за № 4673.

Наведене доводить, що відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області правомірно внесено дані до інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України стосовно позивача щодо порушення останнім законодавства про мобілізацію на підставі звернення начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого 18.12.2023 за № 4673.

Стосовно виключення зазначених даних з інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 25 Закону України «Про Національну поліцію» діяльність поліції, пов`язана із захистом і обробкою персональних даних, здійснюється на підставах, визначених Конституцією України, Законом України «Про захист персональних даних», іншими законами України.

Частиною 5 ст. 6 Закону України «Про захист персональних даних» обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про захист персональних даних» підставами для обробки персональних даних є необхідність виконання обов`язку володільця персональних даних, який передбачений законом.

Отже, згода такого суб`єкта персональних даних на їх обробку не потрібна.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про захист персональних даних» суб`єкт персональних даних має право пред`являти вмотивовану вимогу щодо зміни або знищення своїх персональних даних будь-яким володільцем та розпорядником персональних даних, якщо ці дані обробляються незаконно чи є недостовірними.

Відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України «Про захист персональних даних» персональні дані підлягають видаленню або знищенню у разі:

1) закінчення строку зберігання даних, визначеного згодою суб`єкта персональних даних на обробку цих даних або законом;

2) припинення правовідносин між суб`єктом персональних даних та володільцем чи розпорядником, якщо інше не передбачено законом;

3) видання відповідного припису Уповноваженого або визначених ним посадових осіб секретаріату Уповноваженого;

4) набрання законної сили рішенням суду щодо видалення або знищення персональних даних.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки позивачем не доведено порушення його прав та охоронюваних законом інтересів через невчинення відповідачами окремих дій чи прийняттям відповідних рішень.

Натомість, суд дійшов висновку, що відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області під час внесення даних до інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції України стосовно позивача щодо порушення останнім законодавства про мобілізацію на підставі звернення начальника п`ятого відділу ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого 18.12.2023 за № 4673, діяв в межах дискреційних повноважень та такі дії відповідача-2 є його службовою діяльністю, яка не призвела до порушення прав позивача.

Стосовно доводів позивача про незаконність направлення звернення ІНФОРМАЦІЯ_1 суд зазначає наступне.

3 матеріалів справи вбачається, що п`ятий відділ ІНФОРМАЦІЯ_1 входить до складу ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки саме звернення п`ятого відділу ІНФОРМАЦІЯ_1 від 15.12.2023 № 5/2553/3 містить штамп самої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій містяться достовірні відомості про код ЄДРПОУ НОМЕР_1 та адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказані обставини свідчать про законність звернення п`ятого відділу ІНФОРМАЦІЯ_1 в якості структурного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_1 та від його імені.

Більше того, саме вказане звернення п`ятого відділу ІНФОРМАЦІЯ_1 не оскаржено позивачем, є чинним та не входить до предмету спору.

Зокрема, наявною у матеріалах справи відповіддю Міністерства оборони України від 07.02.2024, визначено склад структурних підрозділів Міністерства оборони України та Збройних Сил України в Київській області, серед яких також визначено ІНФОРМАЦІЯ_1 , з кодом ЄДРПОУ НОМЕР_1 .

Згідно з абз. 3 п. 7 Положення про ІНФОРМАЦІЯ_1, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 № 154, з метою забезпечення виконання завдань та визначених функцій районних ІНФОРМАЦІЯ_1 у їх складі утворюються структурні підрозділи (відділи відділення, групи, тощо), які провадять діяльність відповідно до положення про структурний підрозділ ІНФОРМАЦІЯ_1, що затверджується керівником ІНФОРМАЦІЯ_1.

На підставі викладеного, суд доходить до висновку, що п? ІНФОРМАЦІЯ_1 діє в порядку, на підставі Положення про структурний підрозділ ІНФОРМАЦІЯ_1 та від імені ІНФОРМАЦІЯ_1 в межах повноважень, визначених Положенням, виконує завдання та функції ІНФОРМАЦІЯ_1 на території відповідальності Рокитнянської територіальної громади, що входить до складу Білоцерківського району Київської області.

Отже, системно проаналізувавши приписи законодавства України та надавши оцінку наявним у справі доказам та ключовим обставинам справи, суд доходить до переконання, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

З метою дотримання принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

За визначенням частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Достатніми, у розумінні частини першої статті 76 КАС України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За змістом частини другої вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим частина перша статті 77 КАС України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.