Справа № 620/16301/24
Суддя: Соломко І.І.
Дата ухвалення: 2025-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У провадженні Чернігівського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Київській та Чернігівській областях (філія ГСЦ МВС) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.
Предметом спору є протиправність дій відповідача щодо встановлення розміру надбавки за особливості проходження служби - 0,00 грн. та премії - 0,00 грн. в оновленій довідці № 31/33/17-51 від 28.10.2024 р. про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 1 січня 2023 року та зобов`язання відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 станом на 01.01.2023, в якій вказати розмір надбавки за особливості проходження служби та премію в середніх розмірах, що фактично виплачені за лютий 2023 року за відповідною посадою у тому державному органі, звідки позивач звільнився на пенсію, але не нижче розмірів, що визначені при первинному нарахуванні пенсії, а саме: премія - 75 %, надбавка за особливості проходження служби 50%. Отже, ключовим у даній справі є наявність у позивача права на отримання довідки про розмір всіх видів грошового забезпечення для перерахунку пенсії.
Ухвалою суду від 23.12.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
30.12.2024 від представника позивача надійшло клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог - 5 Державний пожежно - рятувальний загін Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області з охорони об`єктів та витребувати від нього відомості про конкретні відсоткові розміри таких видів грошового забезпечення, як надбавка за особливості проходження служби та премія, за аналогічним тарифним розрядом та за аналогічною чи прирівняною посадою, з якої звільнився позивач, вислугою років та званням станом на 01.01.2023.
Щодо залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.
В адміністративному судочинстві з метою залучення до справи осіб, чиїх прав та обов`язків може стосуватися судове рішення, та з метою більш повного та всебічного з`ясування обставин у справі, діє інститут третьої особи.
Правовий статус та порядок вступу у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, врегульовано Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Відповідно до ч. 2 та ч. 5 ст. 49 КАС треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.
Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.
Суд зазначає, що інститут третьої особи спрямований на створення умов для захисту прав, свобод та інтересів такої особи, які можуть бути порушені при вирішенні спору між позивачем і відповідачем за відсутності третьої особи. Участь третьої особи сприяє всебічному розгляду справи, зібранню більшої кількості доказів, правильному вирішенню справи, запобігає ситуації, коли у справах з одних правовідносин ухвалюються протилежні за змістом рішення.
При цьому участь у справі третіх осіб з одного боку обумовлена завданням адміністративного судочинства, яким згідно з частиною першою статті 2 КАС є справедливий, неупереджений та своєчасний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, а з іншого - вимогами процесуального законодавства про законність і обґрунтованість судового рішення. Правовим наслідком незалучення до участі у справі третіх осіб є порушення конституційного права на судовий захист, оскільки особи не беруть участі у справі, вирішення якої може безпосередньо вплинути на їх права, свободи, інтереси або обов`язки та не реалізують комплексу своїх процесуальних прав.
Аналогічних висновків Верховний Суд дійшов у постановах від 14.04.2020 у справі №580/3136/19, від 23.04.2020 у справі №811/1470/18, від 29.04.2020 у справі №703/2908/17 від 23.10.2024 у справі № 480/9511/21.
Аналіз вищевказаних процесуальних норм свідчить також про те, що єдиною підставою для залучення до участі у справі третіх осіб є встановлення фактів про те, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі.
Такі обставини можуть бути виявлені судом самостійно при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду, або ж наведені у відповідних клопотаннях про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача.
Судове рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. У такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його прав і обов`язків.
Такий висновок сформулював Верховний Суд у постановах від 29.01.2024 у справі № 560/5937/22, від 26.01.2022 у справі № 640/8328/19.
Вказуючи про необхідність залучення до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, 5 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області з охорони об`єктів, представник позивача зазначає на відсутність у відповідача відомостей про конкретні відсоткові розміри всіх видів грошового забезпечення.
Водночас суд зауважує, що спірні правовідносини не можуть свідчити про те, що рішення у даній справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки 5 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області з охорони об`єктів, оскільки в межах даної справи суд перевіряє дії відповідача на їх правомірність/протиправність при видачі довідки про розмір грошового забезпечення, зокрема його повноваження та чи дів відповідач у спосіб, встановлений законом, тому доводи представника позивача суд відхиляє.
Крім того, представник позивача у прохальній частині клопотання не зазначає, на якій стороні якого учасника справи (позивача чи відповідача) слід залучити третю особу без самостійних вимог на предмет спору.
З урахуванням вищевикладеного, а також зважаючи на предмет даного спору, суд не знаходить підстав для задоволення вказаного клопотання представника позивача про залучення до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - 5 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області з охорони об`єктів.
Щодо клопотання про витребування доказів.
Згідно із положеннями п. 3 та п. 4 ч. 2 ст. 80 КАС України, у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Втім, відповідне клопотання не відповідає вимогам ст. 80 КАС України, адже воно не містить підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа та заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Частиною 2 ст. 167 КАС України передбачено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Керуючись статтями 49, 80, 167 КАС України суд,
У задоволенні клопотання представника позивача Зибінської Г.В. про залучення до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - 5 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області з охорони об`єктів - відмовити.
Клопотання про витребування у 5 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернігівській області з охорони об`єктів докази повернути заявнику без розгляду.
Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.І. Соломко