Справа № 300/9779/24
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2025-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
"03" січня 2025 р. справа № 300/9779/24

Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Чуприна О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України, Державного підприємства "Документ" про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання до оформлення, передачі, доставки та видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон, -
ОСОБА_1 (надалі по тексту також позивач, ОСОБА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Ювченко Андрій Васильович (надалі по тексту також представник позивача), 30.12.2024 звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом до Державної міграційної служби України (надалі по тексту також відповідач 1), Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області (надалі по тексту також відповідач 2), Державного підприємства "Документ" (надалі по тексту також відповідач 3), в якому просить:
визнати протиправною бездіяльність Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, Державного підприємства "Документ" та його відокремленого підрозділу філії у Федеративній Республіці Німеччина (м. Берлін) щодо відмови ОСОБА_1 у оформленні та передачі, доставці та видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон, замовленого 16.02.2024 (заява приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), оформленого на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
зобов`язати Державну міграційну службу України вжити у межах своїх повноважень заходів із забезпечення оформлення та доставки оформленого на ім`я ОСОБА_1 паспорта громадянина України для виїзду за кордон, відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024) від Державного підприємства "Поліграфічний комбінат "Україна" по виготовленню цінних паперів" до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області;
зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області самостійно або через відповідний територіальний підрозділ передати оформлений на ім`я ОСОБА_1 паспорт громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), разом з копіями заяви, заяви-анкети та актом-приймання передачі (у 2 примірниках) у встановленому порядку до Державного підприємства "Документ";
зобов`язати Державне підприємство "Документ" здійснити доставку оформленого на ім`я ОСОБА_1 паспорта громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), разом з копіями заяви, заяви-анкети та актом-приймання передачі (у 2 примірниках) до його відокремленого підрозділу філії у Федеративній Республіці Німеччина (центр у м. Берлін);
зобов`язати Державне підприємство "Документ" в особі відокремленого підрозділу філії у Федеративній Республіці Німеччина (центр у м. Берлін) видати ОСОБА_1 паспорт громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), оформлений на ім`я позивача, в порядку та на підставі законодавства України, яке було чинне на момент звернення з заявою про його оформлення 16.02.2024, у тому числі без пред`явлення будь-яких військово-облікових документів.
Дана позовна заява до суду надійшла через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи із приміткою "Документ сформований в системі "Електронний суд" 30.12.2024" та підписана електронно-цифровим підписом представника Ювченка Андрія Васильовича, який діє на підставі ордера на надання правничої допомоги серії "ВТ" №1056448 від 26.12.2024.
Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України, Кодекс) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Вивчення змісту адміністративного позову дає підстави вважати, що коментована позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, з огляду на наступні недоліки.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Варто відзначити, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Таким чином, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.
При цьому, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Судом, зі змісту долученої до адміністративного позову заяви-приєднання за №1739246 до Публічного договору про надання послуг, укладеного 16.02.2024, встановлено про замовлення ОСОБА_1 у виконавця, Державного підприємства "Документ", пакету сервісних послуг "Стандарт" з питань оформлення громадянам України паспортних документів (закордонний паспорт).
При цьому, як самостійно відзначено представником позивача в межах позовної заяви, "під час усного особистого звернення протягом визначеного відповідним законодавством тримісячного строку для оформлення паспортного документу до спеціалістів відповідача 3, позивач був повідомлений, що у зв`язку з внесенням змін до законодавства про проходження військової служби, мобілізації та військового обліку було розпочато доопрацювання програмного забезпечення для забезпечення його подальшого функціонування з урахуванням оновлених вимог. Паралельно відповідними системами відбувалася обробка запитів щодо оформлення паспортів громадян України у відокремлених підрозділах ДП "Документ" за кордоном. Як результат перевантаження системи внаслідок збільшення запитів громадян з одночасними спробами внести зміни до функціоналу, призвело до технічних збоїв, що унеможливило повноцінну видачу паспортів у закордонних відокремлених підрозділах "Паспортного сервісу".
Як визначено пунктом 11 постанови Кабінету Міністрів України "Про реалізацію експериментального проекту щодо оформлення паспорта громадянина України та паспорта громадянина України для виїзду за кордон громадянам України, які перебувають за межами України, оформлення, обміну іноземцям та особам без громадянства, які постійно проживають в Україні, посвідки на постійне проживання під час їх перебування за межами України" за №678 від 10.06.2022, паспорт громадянина України, паспорт громадянина України для виїзду за кордон, посвідка оформлюються у строки, встановлені законодавством, та видаються у строк до трьох місяців з дня прийняття відповідного рішення для їх оформлення.
Натомість, представником позивача подано цей позов до Івано-Франківського окружного адміністративного суду 30.12.2024, тобто з пропуском встановленого статтею 122 КАС України шестимісячного строку з дня, коли ОСОБА_1 дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав шляхом невидачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024).
Також слід зазначити, що скерування представником позивача на адресу Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, Відокремленому підрозділу Державного підприємства "Документ" філія у Федеративній Республіці Німеччина (м. Берлін) адвокатських запитів не змінює момент, з якого ОСОБА_1 дізнався чи повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли останній через представника почав вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.
За змістом частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Згідно приписів частини 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Враховуючи наведене, позивачу необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого приписами КАС України, навести належні доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надати докази на підтвердження даних доводів.
Як визначено частиною 2 статті 9 Кодексу, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Водночас, з`ясовуючи відповідність адміністративного позову вимогам, визначених КАС України, необхідно вказати, що за приписами пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 коментованого Кодексу, серед іншого, у позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Слід відзначити, що способи судового захисту визначені в статті 5 КАС України.
Так, згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;
5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;
6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
В даному випадку, представник позивача в позовній заяві просить суд:
визнати протиправною бездіяльність Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, Державного підприємства "Документ" та його відокремленого підрозділу філії у Федеративній Республіці Німеччина (м. Берлін) щодо відмови ОСОБА_1 у оформленні та передачі, доставці та видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон, замовленого 16.02.2024 (заява приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), оформленого на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
зобов`язати Державну міграційну службу України вжити у межах своїх повноважень заходів із забезпечення оформлення та доставки оформленого на ім`я ОСОБА_1 паспорта громадянина України для виїзду за кордон, відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024) від Державного підприємства "Поліграфічний комбінат "Україна" по виготовленню цінних паперів" до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області;
зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області самостійно або через відповідний територіальний підрозділ передати оформлений на ім`я ОСОБА_1 паспорт громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), разом з копіями заяви, заяви-анкети та актом-приймання передачі (у 2 примірниках) у встановленому порядку до Державного підприємства "Документ";
зобов`язати Державне підприємство "Документ" здійснити доставку оформленого на ім`я ОСОБА_1 паспорта громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), разом з копіями заяви, заяви-анкети та актом-приймання передачі (у 2 примірниках) до його відокремленого підрозділу філії у Федеративній Республіці Німеччина (центр у м. Берлін);
зобов`язати Державне підприємство "Документ" в особі відокремленого підрозділу філії у Федеративній Республіці Німеччина (центр у м. Берлін) видати ОСОБА_1 паспорт громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), оформлений на ім`я позивача, в порядку та на підставі законодавства України, яке було чинне на момент звернення з заявою про його оформлення 16.02.2024, у тому числі без пред`явлення будь-яких військово-облікових документів.
Суд звертає увагу на те, що обраний позивачем спосіб захисту має бути спрямований на відновлення порушених прав, захист законних інтересів і, у випадку задоволення судом його вимог, рішення повинно мати наслідком реальне відновлення тих прав, за захистом яких позивач звернувся до суду.
Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.
Неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Отже, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.
Так, під час оскарження дій чи бездіяльності належним способом захисту є визнання такої дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Разом із тим, вимоги позивача про визнання протиправними бездіяльності Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, Державного підприємства "Документ" та його відокремленого підрозділу філії у Федеративній Республіці Німеччина (м. Берлін) щодо відмови ОСОБА_1 у оформленні та передачі, доставці та видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон, замовленого 16.02.2024 (заява приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), оформленого на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не дають можливості суду ідентифікувати наявність відповідного порушення у формі протиправної бездіяльності стосовно кожного з відповідачів окремо.
Суд, вирішуючи питання наявності інших підстав для залишення позовної заяви без руху, зазначає, що згідно змісту позовних вимог, представник позивача просить зобов`язати Державне підприємство "Документ" в особі відокремленого підрозділу філії у Федеративній Республіці Німеччина (центр у м. Берлін) видати ОСОБА_1 паспорт громадянина України для виїзду за кордон відповідно до договору від 16.02.2024 (заява-приєднання №1739246 до Публічного договору про надання послуг від 16.02.2024), оформлений на ім`я позивача, в порядку та на підставі законодавства України, яке було чинне на момент звернення з заявою про його оформлення 16.02.2024, у тому числі без пред`явлення будь-яких військово-облікових документів.
В той же час, в позовній заяві відповідачем визначив саме Державне підприємство "Документ" без уточнення відокремленого підрозділу такого.
Окрім цього, як вже наголошено судом вище, обов`язковим до зазначення у позовній заяві є зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Суд звертає увагу, що заявляючи вимогу про протиправну бездіяльність та зобов`язання Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області до вчинення певних дій, в межах адміністративного позову представником позивача здійснено припущення про наявність саме у відповідача 2, як територіального органу державної міграційної служби, обов`язку з передачі оформленого на ім`я ОСОБА_1 паспорту громадянина України для виїзду за кордон до Державного підприємства "Документ".
Так, як викладено в межах позовної заяви, "протиправна бездіяльність […] Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області (як правило, оформлення документів, замовлених громадянами України у центрі відповідача 3 у м. Берлін здійснюється Мукачівським відділом №2 ГУ ДМС у Закарпатській області) […] завадила оформленню, передачі, доставці та видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон на ім`я позивача".
При цьому, ані до матеріалів адміністративного позову, ані в межах викладу позовної заяви, представником позивача не обґрунтовано та не надано суду доказів на засвідчення обставини того, у чому у даному випадку полягає протиправна бездіяльність саме Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області, як суб`єкта владних повноважень, та чому, на думку позивача, суду необхідно зобов`язати саме останнього до вчинення певних дій, викладених у прохальній частині позову.
Слід повторно наголосити, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно частини 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.
Окрім того, за результатами розгляду адміністративної справи, в разі задоволення позову, суд приймає рішення про захист порушеного права чи інтересу особи у спосіб, що передбачений статтями 5, 245 КАС України.
Отже, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог, а також визначити суб`єктний склад відповідачів у порядку, визначеному частиною 1 статті 5, частиною 2 статті 245, пунктів 4,5 частини 5 статті 160 КАС України.
За змістом частини 3 статті 161 Кодексу, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Судові витрати, за приписами частин 1 та 2 статті 132 КАС України, складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно частини 1 статті 1 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 за №3674-VI (надалі по тексту також Закон №3674-VІ), судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
Як визначено приписами частин 1, 2 статті 9 Закону №3674-VІ судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
До адміністративного позову долучено квитанцію про сплату за №8649-5189-6250-2072 від 30.12.2024, згідно відомостей якої ОСОБА_1 сплачено 968,96 гривень судового збору.
Відповідно до частини 1 статті 4 коментованого Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць з 01.01.2024 складає 3 028,00 гривні.
Положенням підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3674-VІ встановлюються ставки судового збору, зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина 3 статті 6 Закону №3674-VІ).
Так, до позовних заяв немайнового характеру відносять вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.
Ключовим при визначенні кількості вимог немайнового характеру є питання про те, що слід розуміти під термінопоняттям "вимога" та чи слід враховувати при його визначенні суб`єктний склад правовідносин, зокрема кількість відповідачів у справі.
Таким чином, під час тлумачення термінопоняття "вимога" в такому разі має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Отже, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача слід визначати окремо.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18.09.2023 у справі №758/5118/21.
Зважаючи на те, що кожна із коментованих вище позовних вимог, заявлених в межах розглядуваного адміністративного позову, має індивідуальний й відмінний предмет перевірки та доказування, формують самостійний зміст правовідносин, наявність чи відсутність яких повинні бути перевіреними окремо одна від одної, то сформовані ОСОБА_1 позовні вимоги суддя вважає 4 (чотирма) позовними вимогами немайнового характеру, в тому числі такими, які можуть бути заявленими самостійно.
Відтак, позивач із врахуванням заявлених ним позовних вимог повинен сплатити судовий збір у встановленому порядку і розмірі або подати документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до частини 3 статті 4 коментованого Закону, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Беручи до уваги вищенаведене, розмір судового збору, за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру, який підлягає до сплати позивачем, становить 9 689,60 гривень ((3 028,00 гривень х 4) х 0,8 = 9 689,60 гривень).
Ураховуючи те, що ОСОБА_1 станом на дату подання даного адміністративного позову вже сплачено 968,96 гривень судового збору, позивачу необхідно сплатити 8 720,64 гривні (9 689,60 968,96 = 8 720, 64 гривні).
Беручи до уваги вищевказане, позовну заяву подано без додержання вимог статті 160, 161 КАС України.
За приписами частин 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У зв`язку із викладеним, відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк, достатній для усунення недоліків шляхом приведення у відповідність адміністративного позову до вимог, встановлених частиною 6 статті 161, пунктів 4,5 частини 5 статті 160 коментованого Кодексу.
На підставі наведеного, керуючись статтями 160, 161, 171, частинами 1, 2 статті 169 та статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України, Державного підприємства "Документ" про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання до оформлення, передачі, доставки та видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон, - залишити без руху.
2. Встановити позивачу з дня вручення цієї ухвали десятиденний строк для усунення вказаних в описовій частині ухвали недоліків шляхом приведення у відповідність адміністративного позову до вимог, встановлених частиною 6 статті 161, пунктів 4,5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема необхідно надати (долучити) до позовної заяви:
- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого приписами КАС України, навести належні доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надати докази на підтвердження даних доводів;
- уточнити зміст позовних вимог та визначити суб`єктний склад відповідачів відповідно до частини 1 статті 5, частини 2 статті 245, пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (з урахуванням висновків, сформованих в ухвалі суду);
- платіжне доручення про сплату (доплату) судового збору в розмірі 8 720,64 гривень.
Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у вищезазначений строк позовна заява буде повернена позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Чуприна О.В.