Справа № 260/5/25
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2025-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 січня 2025 рокум. Ужгород№ 260/5/25

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Дору Ю.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 , третя особа ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування мобілізаційного розпорядження, -

В С Т А Н О В И В:

Калініченко Олексій Михайлович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 , третя особа ІНФОРМАЦІЯ_2 , яким просить суд:

1. Позивну заяву про скасування мобілізаційного розпорядження видане 28.06.2024 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_3 стосовно громадянина України ОСОБА_1 - задовольнити.

2. Визнати протиправними дії начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 щодо призову під час мобілізації громадянина України ОСОБА_1 .

3. Визнати протиправним та скасувати мобілізаційне розпорядження начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 та інші рішення про включення до списків, про складання обліково - послужної картки (конкретна дата, номер і пункт на моменту звернення до суду Позивачу невідомі), про призов громадянина України ОСОБА_1 на військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період.

4. Визнати протиправним і скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 про призначення на посаду громадянина України ОСОБА_1 та про прийняття ним громадянином України ОСОБА_1 справ та посади і про вступ до виконання ним обов`язків за посадою у військовій частині НОМЕР_1 .

5.Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 та її командира військової частини НОМЕР_1 прийняти рішення про виключення громадянина України ОСОБА_1 зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 та направити його на військовий облік до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

6.Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_5 та його начальника прийняти рішення про надання і оформлення громадянину України ОСОБА_1 відстрочку від призову під час мобілізації в особливий період і воєнний час, на підставі п. 2 ч. З статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію".

У відповідності до ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, в тому числі, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши подані матеріали, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.160 та 161 КАС України.

Відповідно до приписів п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, в заявлених позовних вимогах позивач, серед іншого, просить " Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_5 та його начальника прийняти рішення про надання і оформлення громадянину України ОСОБА_1 відстрочку від призову під час мобілізації в особливий період і воєнний час, на підставі п. 2 ч. З статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" проте ІНФОРМАЦІЯ_5 не є відповідачем згідно змісту позовної заяви, а такий зазначено як третя особа.

Суд зауважує, що відповідно до частин 1, 2,4 статті 49 КАС України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, позивачу слід уточнити позовні вимоги та/або учасників справи, а у випадку залучення до участі у справі третьої особи, зазначити на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, чи заявляють такі особи самостійні вимоги на предмет спору та на стороні позивача або відповідача такі виступають.

Відповідно до норм ч. 2 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Тому для правильного вирішення адміністративної справи та уникнення в майбутньому пов`язаних з цим неточностей, зміст заявлених в позові позовних вимог повинен бути конкретно визначеним.

Зі змісту позовних вимог неможливо встановити яке саме мобілізаційне розпорядження начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 та які саме інші рішення про включення до списків, про складання обліково - послужної картки, про призов громадянина України ОСОБА_1 на військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період позивач просить скасувати; який наказ командира військової частини НОМЕР_1 про призначення на посаду громадянина України ОСОБА_1 позивач просить скасувати.

Зокрема, у позовних вимогах позивачем не наведено дати та номера оскаржуваного мобілізаційного розпорядження та оскаржуваних рішень, що унеможливлює належний розгляд позовних вимог.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви, вбачається, що спірні правовідносини виникли у серпні 2024 року.

Суд зазначає, що строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п.1 ст.32 Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме : забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

Згідно п.17 ч.1 ст.4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Приписами ч.5 ст.122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається із поданого адміністративного позову предметом розгляду у вказаній справі є дії та накази щодо прийняття на військову службу, отже, днем виникнення підстав для звернення до суду є серпень 2024 року.

Позивачем до суду адміністративний позов було подано 29.12.2024 року, через поштове відділення, що підтверджується даними відстеження поштового відправлення за №821, тобто з порушенням місячного строку звернення до суду.

Згідно з ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Для визначення строку звернення з даним позовом необхідно керуватися приписами ч.5 ст.122 КАС України.

Слід відмітити, що при зверненні до суду особа повинна довести той факт, що вона не могла дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернулася за його захистом до суду протягом строку передбаченого вищевказаними положеннями.

Разом з тим, слід наголосити, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду із зазначеним позовом та суд зазначає про необхідність надання заяви про поновлення строку для звернення до суду із зазначеним позовом та докази поважності причин його пропуску.

Згідно вимог ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, шляхом надання заяви на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

- позовну заяву у новій редакції із уточненням змісту заявлених позовних вимог зазначивши реквізити оскаржуваних рішень відповідача; уточнити позовні вимоги та/або учасників справи, а у випадку залучення до участі у справі третьої особи, зазначити на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, чи заявляють такі особи самостійні вимоги на предмет спору та на стороні позивача або відповідача такі виступають.

- заяву з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення з даним адміністративним позовом до суду та докази поважності пропуску такого.

На підставі наведеного та керуючись ст.122, 123, 160, 161, 169, 243, 256 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 , третя особа ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування мобілізаційного розпорядження залишити без руху.

Копію ухвали про залишення скарги без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася з нею до суду.

Повідомити позивача про необхідність протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути, визначенні даним судовим рішенням недоліки, та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Ю.Дору