Справа № 520/29107/24
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2024-12-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 грудня 2024 року № 520/29107/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Омарова Аміла огли Шевченківська окружна прокуратура м.Харкова (вул.Вартових Неба, буд.55а, м.Харків, індекс 61072; код ЄДРПОУ ) в інтересах держави в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації (вул..Сумська, буд.64, м.Харків, ); - Департамента культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації (майдан Свободи, 5, Держпром, 1-й під`їзд , 4-й поверх, м.Харків, індекс 61022, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

-зобов`язати ОСОБА_1 укласти з Департаментом культури і туризму Харківської обласної державної(військової) адміністрації на умовах і в порядку, визначеними постановою Кабінету Міністрів України від 289.12.2001р. №1766, охоронний договір щодо нежитлових приміщень 1-го поверху №2а-1;2а-5; загальною площею 62,8кв.м. в житловому будинку літ. «А-3», за адресою АДРЕСА_2 , які є частиною пам`ятки архітектури місцевого значення х охоронним №7400-Ха «Приватна лікарня» занесеної до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883;

В обґрунтуванні позовних вимог позивач зазначив, що за інформаційної довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухому майно ОСОБА_1 з 09.07.2019р. на праві власності належать нежитлові приміщення 1-го поверху №2а-1;-2а-5 загальною площею 62,8кв.м. в житловому будинку літ. «А-3», за адресою АДРЕСА_3 , який відповідно до рішення військового комітету Харківської обласної ради депутатів трудящихся від 05.03.1992№61, є пам`яткою архітектури місцевого значення під назвою «Приватна лікарня». Відповідно до інформації Департамента культури і туризму Харківської обласної державної(військової) адміністрації від 15.05.2024р. за №05-25/1235 встановлено, що ОСОБА_1 охоронний договір на зазначену частину пам`ятки архітектури з органом охорони культурної спадщини не укладено. На даний час окружною прокуратору встановлено факт бездіяльності Харківської обласної державної (військової) адміністрації, Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної(військової) адміністрації щодо здійснення повноважень у сфері охорони культурної спадщини, спрямовані на її збереження, використання та захисту, оскільки охоронний договір до теперішнього часу не укладено.

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу та отримана ним.

Відповідачка надала відзив на позов у якому позовні вимоги не визнала, посилаючись на те, що відсутні докази що відпловідно до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини, затвердженого наказом Міністерства культури України 11 березня 2014р. №158 про набуття правового статусу щойно виявленого об`єкта, уповноважений орган у десятиденний строк з дня прийняття рішення про занесення об`єкта культурної спадщини до Переліку, надіслав власнику цього об`єкту або уповноваженому органу відповідне повідомлення рекомендованим листом з описом вкладення та повідомленням про вручення. Відсутні докази відмови відповідача від укладання охоронного договору. Вважає позовні вимоги передчасними.

Відповідачем Шевченківською окружною прокуратурою міста Харкова надано відповідь на відзив, у якому зазначено, що ОСОБА_1 мала обов`язок укласти договір з Департаментом культури і туризму Харківської обласної державної(військової) адміністрації. Посилання відповідачці на п.8-9 Наказу 158 є невірним, оскільки стосуються «щойно виявленого об`єкту культурної спадщини», яким спірний об`єкт не є (відповідно до рішення виконавчого комітету Харківської обласної ради депутатів трудящих ся від 05.03.1992 №61).

ОСОБА_1 надано заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначено, що не заперечує проти укладання охоронного договору, визначаючи важливість дотримання законодавчих вимог щодо об`єктів культурної спадщини. Однак, станом на дату розгляду справи жодного повідомлення від уповноваженого органу щодо включення об`єкта до Державного реєстру нерухомих пам`яток України нею не було отримано. Крім того позивач не є належним суб`єктом звернення з позовною заявою, просить в задоволені позову відмовити..

Відповідно до ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) .

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Інформаційної довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухому майно ОСОБА_1 з 09.07.2019р. на праві власності належать нежитлові приміщення 1-го поверху №2а-1;-2а-5 загальною площею 62,8кв.м. в житловому будинку літ. «А-3», за адресою АДРЕСА_3 , який відповідно до рішення військового комітету Харківської обласної ради депутатів трудящихся від 05.03.1992№61, є пам`яткою архітектури місцевого значення під назвою «Приватна лікарня».

Відповідно до листа Департамента культури і туризму Харківської обласної державної(військової) адміністрації від 15.05.2024р. за №05-25/1235 який надісланий до Шевченківської окружної прокуратури м.Харкова зазначено, що будівля за адресою вул..Сумська,23, є пам`яткою культурної спадщини та відповідно до Державного реєстру нерухомих памяток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики України від 04.06.2020 №1883, охоронний №7400-Ха(прийнята на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 05.03.1992р. під охоронним №614. ОСОБА_1 охоронний договір на зазначену частину пам`ятки архітектури з органом охорони культурної спадщини не укладено.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд врахував наступні обставини справи та норми чинного законодавства.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулюються Законом України «Про охорону культурної спадщини».

Зокрема, згідно з абзацом четвертим ст. 4 Закону України «Про охорону культурної спадщини» занесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього щодо пам`яток національного значення віднесено до повноважень Кабінету Міністрів України.

Згідно з п. «а» ч. 1 ст.14 Закону України «Про охорону культурної спадщини» занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру та внесення змін до нього (вилучення з Реєстру, зміна категорії пам`ятки) щодо пам`яток національного значення здійснюється згідно з постановою Кабінету Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини.

Згідно з ч. 1 ст.13 Закону України «Про охорону культурної спадщини» порядок визначення категорій пам`яток для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України визначається Кабінетом Міністрів України.

Такий Порядок затверджено постановою Кабінету Міністрів України № 1760 від 27.12.2001р. Зокрема, вказаним Порядком визначені критерії, яким повинен відповідати об`єкт культурної спадщини для занесення до Реєстру.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про охорону культурної спадщини» пам`ятка культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; нерухомий об`єкт культурної спадщини - об`єкт культурної спадщини, який не може бути перенесений на інше місце без втрати його цінності з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду та збереження своєї автентичності.

Згідно ст.5 Закону України «Про охорону культурної спадщини» до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить: ведення Державного реєстру нерухомих пам`яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об`єктів культурної спадщини; подання Кабінету Міністрів України пропозицій про занесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього щодо пам`яток національного значення; занесення об`єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього щодо пам`яток місцевого значення; забезпечення публікації Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення до нього змін.

Відповідно до п.п. 1, 2, 3, 11 Порядку визначення категорій пам`яток для занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2001 р. № 1760 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2016 р. № 626) об`єкти культурної спадщини заносяться до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за рішенням Кабінету Міністрів України (щодо об`єктів національного значення) та Мінкультури (щодо об`єктів місцевого значення). На кожний об`єкт культурної спадщини, що пропонується відповідним органом охорони культурної спадщини для занесення до Реєстру, складається облікова документація, яка підлягає постійному зберіганню в такому органі. Занесення об`єкта культурної спадщини до Реєстру без облікової документації не допускається. Облікова документація на об`єкти культурної спадщини, які відповідно до пункту 3 розділу Х "Прикінцеві положення" Закону України "Про охорону культурної спадщини" визнаються пам`ятками, включає облікову картку або паспорт, коротку історичну довідку, акт технічного стану та матеріали фотофіксації сучасного стану. Пропозиції щодо включення щойно виявлених об`єктів культурної спадщини до Реєстру подаються не пізніше ніж протягом трьох років з дня їх включення до переліку об`єктів культурної спадщини. Усім пам`яткам культурної спадщини у разі занесення до Реєстру присвоюються охоронні номери, що не можуть дублюватися.

Водночас, відповідно до п.3 розділу Х "Прикінцеві положення" Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури", визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону.

Відповідно до п.4 «;Прикінцевих положень» Закону України № 2245-IV від 16.12.2004 р. «Про внесення змін до Закону України «Про охорону культурної спадщини» об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури республіканського чи місцевого значення відповідно до Закону Української РСР «Про охорону і використання пам`яток історії та культури», до вирішення питання про їх включення (невключения) до Реєстру вважаються пам`ятками відповідно національного чи місцевого значення.

Згідно п.5 «Прикінцевих положень» Закону України № 2245-IV від 16.12.2004 р. «Про внесення змін до Закону України «Про охорону культурної спадщини» вказано Кабінету Міністрів України у шестимісячний строк з дня опублікування цього Закону: подати до Верховної Ради України пропозиції щодо внесення змін до законів України у зв`язку з прийняттям цього Закону; розробити і забезпечити внесення змін до законодавчих актів України щодо залучення інвестиційних коштів у сферу охорони культурної спадщини; привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом; забезпечити прийняття необхідних нормативно-правових актів у зв`язку з прийняттям цього Закону.

У п.2 розділу Х "Прикінцеві положення" Закону України «Про охорону культурної спадщини» Кабінетові Міністрів України протягом шести місяців з дня набрання чинності цим Законом: подати до Верховної Ради України пропозиції щодо приведення законів України у відповідність із Законом України "Про охорону культурної спадщини"; розробити і привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом; відповідно до компетенції забезпечити прийняття нормативно-правових актів, передбачених цим Законом; забезпечити перегляд і скасування міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади України їхніх нормативно-правових актів, що суперечать цьому Закону.

Як було встановлено судом, будівлю, розташовану по вул.Сумська,23/34, у м. Харкові, віднесено до списку пам`ятників архітектури Української РСР, що перебувають під охороною держави, який затверджено Постановою Ради Міністрів Української РСР №970 від 24.08.1963 р. «Про впорядкування справи обліку та охорони пам`ятників архітектури на території Української РСР» .

На теперішній час не вирішено питання про включення (невключения) вказаної будівлі до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. При цьому є чинним п.4 «Прикінцевих положень» Закону України № 2245-IV від 16.12.2004 р., згідно якого об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури республіканського чи місцевого значення відповідно до Закону Української РСР «Про охорону і використання пам`яток історії та культури», до вирішення питання про їх включення (невключения) до Реєстру вважаються пам`ятками відповідно національного чи місцевого значення.

Відтак, в даному випадку щодо будівлі, розташованої по вул. Сумський,23/34мають застосовуватись приписи п.4 «;Прикінцевих положень» Закону України № 2245-IV від 16.12.2004 р. «Про внесення змін до Закону України «Про охорону культурної спадщини».

Оскільки будівля, розташована по вул. Тираспольській, 4, внесена до Списку пам`ятників архітектури Української РСР, що перебувають під охороною держави (охоронний №557), та з урахуванням приписів п.4 «;Прикінцевих положень» Закону України № 2245-IV від 16.12.2004 р. «Про внесення змін до Закону України «Про охорону культурної спадщини», остання є пам`яткою відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини» до вирішення питання про її включення (невключения) до Реєстру.

Відповідно до статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом і держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, а відповідно до преамбули Закону України «Про охорону культурної спадщини» охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Згідно п.17 ч.1 ст.6 Закону України «Про охорону культурної спадщини» до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить укладення охоронних договорів на пам`ятки.

Відповідно до ст. 23 Закону України «Про охорону культурної спадщини» усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

Порядок укладання охоронних договорів затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 року №1768.

Відповідно до пунктів 1-6 цього Порядку охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі - пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована. Власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини. Якщо пам`ятка належить до категорії пам`яток національного значення, охоронний договір підписується органом охорони культурної спадщини, на території якого знаходиться пам`ятка, після погодження його з центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини. На пам`ятки національного значення, які належать до сфери управління будь-якого центрального органу виконавчої влади, охоронний договір укладається з центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини. В охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини. 6. До охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.

Як встановлено матеріалами справи ОСОБА_1 з 09.07.2019р. на праві власності належать нежитлові приміщення 1-го поверху №2а-1;-2а-5 загальною площею 62,8кв.м. в житловому будинку літ. «А-3», за адресою АДРЕСА_3 , який відповідно до рішення військового комітету Харківської обласної ради депутатів трудящихся від 05.03.1992№61, є пам`яткою архітектури місцевого значення під назвою «Приватна лікарня». Відповідно до інформації Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної(військової) адміністрації від 15.05.2024р. за №05-25/1235 встановлено, що ОСОБА_1 охоронний договір на зазначену частину пам`ятки архітектури з органом охорони культурної спадщини не укладено.

При цьому суд зазначає, що саме юридичні або фізичні особи, у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, до якого мають бути додані додаткові документи.

Саме такий висновок сформульований Верховним Судом у постанові від 13.12.2018 у справі №826/4605/16 та підтриманий у постанові від 19.02.2021 у справі № 826/25854/15.

Станом на момент розгляду справи ОСОБА_1 свого обов`язку щодо укладення охоронного договору, передбаченого статтею 23 Закону №1805-III, не виконала. Така поведінка відповідачці свідчить лише про відсутність у нею наміру добровільно виконати вимоги закону, що суперечить загальним засадам правової держави.

Стосовно доводів відповідачці, що станом на дату розгляду справи жодного повідомлення від уповноваженого органу, щодо включення об`єкта до Державного реєстру нерухомих пам`яток України нею не було отримано, не виключає обов`язку власника такого об`єкта укласти охоронний договір.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За таких обставин позов належить задовольнити у повному обсязі у спосіб, обраний прокурором.

Відповідно до частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки прокурор, який є суб`єктом владних повноважень, витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, не поніс, то підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Омарова Аміла огли Шевченківська окружна прокуратура м.Харкова (вул..Вартових Неба, буд.55а, м.Харків, індекс 61072; код ЄДРПОУ ) в інтересах держави в особі Харківської обласної державної (військової) адміністрації (вул.Сумська, буд.64, м.Харків, ); - Департамента культури і туризму Харківської обласної державної (військової) адміністрації (майдан Свободи, 5, Держпром, 1-й під`їзд , 4-й поверх, м.Харків, індекс 61022, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії,- задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) укласти з Департаментом культури і туризму Харківської обласної державної(військової) адміністрації ( вул.Сумська, буд.64, м.Харків, ) на умовах і в порядку, визначеними постановою Кабінету Міністрів України від 289.12.2001р. №1766, охоронний договір щодо нежитлових приміщень 1-го поверху №2а-1;2а-5; загальною площею 62,8кв.м. в житловому будинку літ. «А-3», за адресою АДРЕСА_2 , які є частиною пам`ятки архітектури місцевого значення х охоронним №7400-Ха «Приватна лікарня» занесеної до Державного реєстру нерухомих пам`яток України наказом Міністерства культури та інформаційної політики від 04.06.2020 №1883.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.