Справа № 560/8439/24
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2025-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/8439/24
УХВАЛА

06 січня 2025 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Божук Д.А. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом, в якому просить:

1. Визнати протиправними скасувати: наказ Державної митної служби України №14-0 від 09.01.2024 «Про внесення змін до наказу від 26.09.2023 №736-0», наказ Державної митної служби України від 09.01.2024 року №13-0 «Про внесення змін до наказу від 26.09.2023 року №735-0 «Про звільнення ОСОБА_2 »;

2. Поновити на роботі на посаді державної служби директора Департаменту організації митного контролю та оформлення Державної митної служби України з 09.01.2024 року.

3. Стягнути з Державної митної служби України заробітну плату за час вимушеного прогулу у розмірі 133 452 грн.

Ухвалою суду від 11 червня 2024 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

До суду відповідачем подано клопотання, в якому відповідач просив провести розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін

Розглянувши зазначене клопотання, суд зазначає та враховує наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з ч. 5-6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо, зокрема, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до ч. 6 ст. 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Згідно з п. 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження категорії справ, визначені ч. 4 ст. 12 КАС України.

Враховуючи характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Крім того, відповідачем в поданому клопотанні не наведено жодних конкретних мотивів, обґрунтувань та підстав, в чому полягає складність справи та є необхідність проведення судового засідання з повідомленням сторін. Зміст клопотання не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін.

Отже, вказану справу належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку із чим подане клопотання необхідно залишити без задоволення.

Також до суду відповідачем подано клопотання, в якому він просив залишити адміністративний позов без розгляду.

Зазначає, що факт доведення інформації, у зв`язку із звільненням в порядку переведення для подальшої роботи в Департаменті спеціалізованої підготовки та кінологічного забезпечення Держмитслужби ОСОБА_2 з посади директора Департаменту організації митного контролю та оформлення Державної митної служби України, зафіксовано протоколом доведення інформації або документів до відома державного службовця від 09.01.2024 з урахуванням вимог Порядку фіксації доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1042 та листом Держмитслужби від 09.01.2024 № 12/12-01/10/20.

Строки звернення до адміністративного суду передбачені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, згідно з ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

При цьому, абз.1 ч.2 ст.122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас ч.3 ст.122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За змістом приписів п.17 ч.1 ст.4 КАС України публічна служба це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Суд звертає увагу на те, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, у справах щодо проходження публічної служби законодавець визначив строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до адміністративного суду з позовом за їх захистом.

У позовній заяві позивач вказує, вказує, що ознайомився із оскаржуваними наказами лише після отримання листа №12/12-01-02/8.19/490 від 08.05.2024 - 16 травня 2024 року.

В оскаржуваних наказах відсутній підпис позивача із його ознайомленням.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1042 затверджено Порядок фіксації доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку (далі - Порядок №1042), який визначає процедуру фіксації доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку відповідно до вимог Закону №889-VIII.

Пунктами 2, 3 Порядку № 1042 визначено, що інформація або документи надсилаються державному службовцю з використанням засобів телекомунікаційного зв`язку виключно на його адресу електронної пошти чи за іншими контактними даними, про які він повідомив службі управління персоналом під час вступу чи проходження державної служби та які зазначені в його особовій справі.

Факт доведення інформації або документів до відома державного службовця фіксується протоколом про доведення інформації або документів до відома державного службовця.

Як стверджував відповідач копію наказу Держмитслужби від 09.01.2024 року № 13-о "Про внесення змін до наказу від 26.09.2023 № 735-о "Про звільнення ОСОБА_2 " було надіслано на адресу електронної пошти позивача, яку останнім було зазначено в особовій картці державного службовця №739, а тому, на переконання відповідача, він був належним чином повідомлений та ознайомлений з ним.

Згідно з протоколом про доведення інформації або документів до відома державного службовця, складеним 09.01.2024, ОСОБА_2 09.01.2024 о 18:13 надіслано на адресу електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_1 наказ Держмитслужби від 09.01.2024 року № 13-о "Про внесення змін до наказу від 26.09.2023 № 735-о "Про звільнення ОСОБА_2 ".

Суд зазначає, що засоби електронної пошти є одним із засобів телекомунікаційного зв`язку у розумінні вимог статті 9-1 Закону №889-VIII та Порядку № 1042, затвердженого відповідно до частини першої статті 9-1 Закону, з огляду на те, що доведення інформації або документів до відома державних службовців здійснюється шляхом вручення (надсилання) поштою (не електронною поштою), в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку.

Водночас, доказів надіслання позивачу копії наказу Держмитслужби від 09.01.2024 року № 14-о "Про внесення змін до наказу від 26.09.2023 № 736-о "Про призначення ОСОБА_2 " відповідачем не надано.

Крім цього, судом встановлено, що згідно витягу з наказу ректора Національної академії Держаної прикордонної служби України імені Богдана Хмельницького від 10 січня 2024 року №23-ос ОСОБА_2 з 10 січня 2024 року зараховано у списки особового складу та на всі види забезпечення без атестатів.

Таким чином, позивач з 10.01.2024 проходить військову службу.

Суд враховує, що проходження військової служби із виконанням завдань оборони України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності, забезпечення стримування збройної агресії проти України пов`язане із певними обмеженнями життєдіяльності військовослужбовця, зокрема, щодо вільного вибору місця проживання, вирішення особистих питань, в тому числі отримання правничої допомоги, оскільки військова дисципліна передбачає неухильне виконання вимог статутів Збройних Сил України та наказів командирів.

З урахуванням наведеного, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску ОСОБА_2 строку звернення до суду з позовом до Державної митної служби України.

Крім того, суд враховує, що у постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі №500/1912/22 вказано, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на встановлені фактичні обставини, що зумовили пропуск позивачем строку для звернення до суду з даним позовом, суд визнає поважними причини пропуску строку звернення позивача до суду з цим позовом, що є підставою для поновлення такого строку. Тому у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду належить відмовити.

Керуючись статтями 248, 256, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

у задоволенні клопотань Державної митної служби України про розгляд справи з викликом (повідомленням) сторін та про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Д.А. Божук