Справа № 460/16019/24
Суддя: С.А. Борискін
Дата ухвалення: 2025-01-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
Рівненський окружний адміністративний суд в особі судді Борискіна С.А., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою
до Державної міграційної служби України , Ужгородського відділу № 1 Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області , Державного підприємства «Документ»
про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,-
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державної міграційної служби України, Ужгородського відділу № 1 Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області, Державного підприємства «Документ», в якому просить суд:
визнати протиправною бездіяльності Державної міграційної служби України, Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області, Державного підприємства «Документ» та його відокремленого підрозділу - філії в Польщі, центр у м.Варшава щодо відмови позивачу в оформленні та передачі, доставці та видачі паспорту громадянина України для виїзду за кордон, замовленого 08.04.2024;
зобов`язати Державну міграційну службу України вжити у межах своїх повноважень заходів із забезпечення оформлення та доставки оформленого на ім`я позивача паспорта громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 , орган, що видав 2110, від Державного підприємства "Поліграфічний комбінат "Україна" по виготовленню цінних паперів" до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області;
зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області в особі Ужгородського відділу № 1 Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області передати оформлений на ім`я позивача паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 , орган, що видав 2110, разом з копіями заяви, заяви-анкети та актом приймання-передачі (у 2 примірниках) у встановленому порядку до Державного підприємства "Документ";
зобов`язати Державне підприємства "Документ" здійснити доставку оформленого на ім`я позивача паспорта громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 , орган, що видав 2110, разом з копіями заяви, заяви-анкети та актом приймання-передачі (у 2 примірниках) до його відокремленого підрозділу (філії) - Центру ДП "Документ" у місті Варшава;
зобов`язати Державне підприємство «Документ» в особі відокремленого підрозділу - філії в Польщі, центр у м.Варшава видати позивачу паспорт громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_2 , орган, що видав 2110, оформлений на його ім`я, в порядку та на підставі законодавства України, яке було чинне на момент звернення з заявою про його оформлення - 08.04.2024, у тому числі без пред`явлення будь-яких військово-облікових документів.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Перевіривши матеріали позовної заяви на предмет дотримання вимог встановлених процесуальним законом, суд дійшов висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).
За приписами частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Також, частиною третьою статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Крім того, згідно з абзацом 2 частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
В свою чергу, статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" від 09.11.2023 № 3460-IX установлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028 гривні.
У позовній заяві, покликаючись на постанову Верховного Суду від 14.03.2017 у справі № П/800/559/16, позивач вказує, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності, є однією вимогою.
Таким чином, на думку позивача, у позовній заяві ним заявлено дві вимоги немайнового характеру (визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинення дій), за які належить сплатити судовий збір як за одну вимогу немайнового характеру, а саме 968,96 грн (з урахуванням подання позову фізичною особою в електронній формі).
Вказані вище твердження позивача щодо належного до сплати розміру судового збору за подання цього позову суд вважає хибними, з огляду на таке.
Дійсно, вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності, є однією вимогою.
Однак, суд звертає увагу на те, що у позовній заяві позивач вказує трьох відповідачів за позовом, до яких заявляє різні за змістом позовні вимоги. Тобто, позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльності відповідача-1, відповідача-2, відповідача-3 та зобов`язання останніх вчинити відповідні дії (щодо вчинення яких допущено бездіяльність) є трьома самостійними позовними вимогами немайнового характеру.
Більше того, у позовній заяві позивачем також заявлено вимогу немайнового характеру до суб`єкта владних повноважень, якого не визначає відповідачем за позовом (Державне підприємство "Документ" в особі відокремленого підрозділу - філії в Польщі (центр у м.Варшава)).
З огляду на вказане суд констатує, що у позовній заяві позивачем заявлено чотири вимоги немайнового характеру, а тому за подання цього позову до адміністративного суду позивачу належало сплатити судовий збір у розмірі 3875,84 грн (4 х (3028,00 грн х 0,4 х 0,8) = 3875,84 грн).
Позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору №7845-7015-1632-3586 від 30.12.2024 про сплату судового збору у розмірі 968,96 грн. за подання позову, що є меншим від розміру, установленого законом. Отже, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 2906,88 грн. (3875,84 грн. - 968,96 грн).
Також, суд зазначає, що статтею 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування; позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Водночас, приписами статей 160, 161, 172 КАС України визначені обов`язкові вимоги до форми і змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, а також правила об`єднання в одній позовній заяві декількох позовних вимог.
Умовами прийнятності позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статтях 160, 161, 172 КАС України, а також дотриманні визначених статтею 122 КАС України строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, в тому числі і в частині сплати судового збору та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення, доказів поважності причин його пропуску.
Тож право на судовий захист не є абсолютним. Законодавством встановлені вимоги, які мають бути дотримані особою, яка звертається до суду за захистом прав, свобод та інтересів.
Так пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
За змістом пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Отже, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити склад учасників справи, рішення (дію чи бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, які порушили її права, в чому конкретно полягає порушення її прав, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права, оскільки це визначатиме предмет доказування у справі.
Вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством, і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.
Суд звертає увагу позивача на те, що вимоги пунктів 2 частини п`ятої статті 160 КАС України не дотримані ним в частині зазначення складу учасників справи.
Так, в тексті позовної заяви позивачем визначено три відповідача за позовом, а саме: Державна міграційна служба України, Ужгородський відділ №1 Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області, Державне підприємство "Документ"
Разом з тим, у прохальній частині позову позивачем позовні вимоги скеровані, зокрема, до Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області, Державного підприємства "Документ" в особі відокремленого підрозділу - філії в Польщі, центр у м.Варшава.
Отже, суб`єктний склад відповідачів, до яких позивач скеровує свої позовні вимоги не узгоджується зі складом учасників справи, яких позивач визначив у своїй позовній заяві.
За правилами частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:
позовної заяви в новій редакції, у якій склад учасників справи буде узгоджуватися зі змістом заявлених позовних вимог;
Керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України , Ужгородського відділу № 1 Головного управління Державної міграційної служби України у Закарпатській області , Державного підприємства «Документ» про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя С.А. Борискін