Справа № 440/15967/24
Суддя: А.О. Чеснокова
Дата ухвалення: 2025-01-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

. 03 січня 2025 рокум. ПолтаваСправа № 440/15967/24

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Чеснокова А.О., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Полтавського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Полтавській області, в якому ініціатор звернення просить суд:

визнати дії Територіального управління Державної судової адміністрації України в Полтавській області щодо відмови у видачі позивачу довідки про суддівську винагороду станом на 01.01.2024 для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці з розрахунком посадового окладу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено Законом України "Про державний бюджет на 2024 рік" на 1 січня календарного 2024 року в розмірі 3028,00 грн, з врахуванням доплати за вислугу років та регіонального коефіцієнту 1,1, що була викладена у листі Територіального управління Державної судової адміністрації України в Полтавській області від 04.10.2024 вих. №02/3649/2024, - протиправними;

зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Полтавській області видати позивачу довідку про суддівську винагороду для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці з 01.01.2024, виходячи з базового посадового окладу судді місцевого суду, визначеного на підставі частини другої ст.130 Конституції України. ч.3 ст. 135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та абзацу 4 статті 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2024 рік", тобто з розрахунком посадового окладу в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, із застосуванням для обчислення прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 у розмірі 3028,00 грн та зазначення доплати за вислугу років у розмірі 50%, а також із застосуванням регіонального коефіцієнту 1,1.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу. Частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ указав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з підстав для поновлення строку може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Реалізувати своє право на захист у порядку адміністративного судочинства потрібно вчасно, а поновити пропущений строк суд може, якщо для цього є поважні та об`єктивні причини.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення з позовом, тобто, відтоді коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися" дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Вищевказані правові висновки відображені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 9901/141/20.

Як визначено частиною першою статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів /абзац перший частини другої статті 122 КАС України/.

У поданій до суду позовній заяві позивачем зазначено, що в жовтні 2024 року він отримав відповідь на свій запит від 25.09.2024. Ініціатор звернення наполягає на складенні довідки про суддівську винагороду для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці виходячи з базового посадового окладу судді місцевого суду, визначеного станом на 01.01.2024. Вказана довідка позивачу необхідна з метою подальшого звернення до органів Пенсійного фонду із відповідними заявами про перерахунок його щомісячного грошового утримання станом на 01.01.2024. Позивач вважає, що відповідачем протиправно застосовано вказаний розмір прожиткового мінімуму у довідці, виданій на його вимогу, а тому звернувся до суду із вказаним позовом.

Позовну заяву надіслано до суду 25.12.2024, що підтверджено відбитком календарного штемпеля на поштовому конверті (що надійшло до суду 31.12.2024 та зареєстровано канцелярією суду).

Проте позивач у позовній заяві не обґрунтувала дотримання нею строку звернення до суду з цим позовом, а у разі його пропуску - не надав заяву про поновлення такого строку із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Відтак, суд зауважує, що отримання листа відповідача від 04.10.2024 у відповідь на звернення від 25.09.2024 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти набагато пізніше.

Жодних належних пояснень в обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду та об`єктивної неможливості звернутися до суду в шестимісячний строк, тобто з дати коли позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав - позовна заява не містить.

Враховуючи, що підставою позову позивач визначає зміну прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом відповідно на 01.01.2024, то про порушене право позивач повинен був дізнатися саме з такої дати. Однак, позивач продовжуючи отримувати щомісячне довічне грошове утримання в тому розмірі, що і раніше, незважаючи на зміну прожиткового мінімуму відповідно з 01.01.2024, позивач не звертався ні до органів Пенсійного фонду України щодо підстав не здійснення перерахунку його щомісячного довічного грошового утримання, ні до відповідача - із заявами щодо отримання відповідних довідок із зазначенням розміру суддівської винагороди станом саме на 01.01.2024.

Наведені позивачем у заяві обставини суд визнає недостатніми для висновку про наявність об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення до суду, які завадили позивачу звернутися з цим позовом протягом встановленого законом строку.

Згідно з частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Позивачеві усунути недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунені шляхом подання до Полтавського окружного адміністративного суду заяви з обґрунтуванням дотримання строку звернення до суду з цим позовом, а у разі його пропуску - заяви про поновлення такого строку із зазначенням поважних причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо він не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.О. Чеснокова