Справа № 613/19/25
Суддя: Харченко С. М.
Дата ухвалення: 2025-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №-613/19/25 Провадження №-2-а/613/39/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

6 січня 2025 року м.Богодухів

Суддя Богодухівського районного суду Харківської області Харченко С.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, у якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення 19 грудня 2024 року №929/7531-п за ознаками правопорушення передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_2 , згідно якої на Куприч ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 гривень. Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУпАП закрити. Вирішити питання про судові витрати.

Одночасно із пред`явленням позову, представником позивача, подано заяву про поновлення строків на звернення до суду. В обґрунтування клопотання позивач зазначає, що оскаржувану постанову від 19 грудня 2024 року він отримав 26 грудня 2024 року про що зазначено у самій постанові. Поштою чи іншим способом про її існування позивача не інформував та про її існування не повідомляв. Розгляд матеріалів адміністративної справи відбувався за відсутності позивача. Отже, на думку сторони позивача, строк на оскарження має розпочинатись з 27 грудня 2024 року та є чинним до 05.01.2025 року. Позов подається 3 січня 2025 року, що є в межах 10 днів з дня отримання оскаржуваної постанови.

Дослідивши матеріали позову та додані до нього документи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України)завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Разом з цим, право на звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із положеннями частини 2 зазначеної статті КАС України встановлено шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи.

Водночас частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 2статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено обов`язок позивача у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду додатидо позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зауважує, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Суд вважає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 18.01.2023 по справі № 380/14985/21 зазначив, що «поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з позовом.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущений; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування».

З матеріалів справи вбачається, що оспорювана постанова винесена 19 грудня 2024 року, згідно заяви представника позивача про поновлення пропущеного строку, її копію позивач отримав 26 грудня 2024 року, через систему електронний суд позов подано 3 січня 2025 року, з пропуском строку звернення до суду.

Також суд звертає увагу на те, що строк на оскарження постанови почався з 20 грудня 2024 року та останнім днем цього строку є 29.12.2024 року. При цьому, як вбачається з наявної в матеріалах справи копії постанови від 19 грудня 2024 року та зі змісту заяви про поновлення строків на звернення до суду, оскаржувану постанову позивач отримав 26 грудня 2024 року, тобто фактично в межах строку на її оскарження.

Твердження сторони позивача, щодо початку обрахування строку на оскарження з 27 грудня 2024 року (наступного дня після її отримання) є хибним та суперечить вимогам ч.2 ст.286 КАС України, відповідно до якої позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Отже, невірне обчислення стороною позивача строку звернення до суду не можна визнати поважною підставою для поновлення цього строку.

Для суду є очевидним, що причини, які перешкодили особі реалізувати право на звернення до суду у визначений процесуальним законом строк, повинні не залежати від волі заявника, мати об`єктивний характер та бути оціненими судом у наступному, зважаючи на обґрунтованість їх поважності.

Як зазначалося вище, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Підстави пропуску особою строку на оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, які не залежали від волі особи, такими як: стихійне лихо, катастрофа, хвороба, відрядження, трагічні та інші непередбачувані події в житті людини, а також будь-які інші обставини, що не дозволили учасникові процесу завчасно подати відповідний документ .

Однак, позивачем не надано будь-яких допустимих доказів, які б підтверджували, що ним пропущено строк на оскарження постанови з підстав, що пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, які не залежали від його волі та унеможливили звернення з позовом до суду про скасування оскаржуваної постанови у встановлений процесуальним законом строк.

Враховуючи викладене, вказана причина пропуску строку на звернення до суду не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає позовну заяву, і не надає їй права у будь-який необмежений після спливу цього строку час реалізовувати право на звернення до суду.

Отже, оскільки стороною позивача не наведено об`єктивно непереборних обставин, які унеможливили подання позову у встановлений законом строк, не надано доказів того, що він не мав можливості звернутися до суду у межах строку визначеного Законом, суд залишає позовну заяву без руху.

Частинами 2 та 3 статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно із частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення з цим позовом до суду із належним обґрунтуванням інших причин поважності пропуску такого строку та надати суду підтверджуючі відповідні обставини докази, у зв`язку з чим відповідно до частини 13 статті 171 КАС України позовну заяву належить залишити без руху .

Керуючись ст. 2, 122, 123, 160,161, 286 КАС України, суд,-

Ухвалив:

У задоволенні заяви представника позивача про поновлення строків звернення до суду - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що він має право протягом 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали звернутися до суду з заявою, в якій вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала у частині відмови у поновленні пропущеного строку може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя