Справа № 160/21267/24
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МД Істейт" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем при проведенні перевірки та складенні спірного податкового повідомлення рішення не враховані сплачені позивачем до бюджету податкові зобов`язання з орендної плати за землю кожного місяця 2022 року у встановлені законом строки.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.08.2024 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні, а також встановлено відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
Від Східного МУ по роботі з ВПП до суду надійшов відзив, в якому відповідач позовні вимоги не визнає, просить відмовити у їх задоволенні. У відзиві зазначає, що ТОВ «МД ІСТЕЙТ» порушено пункт 57.1 статті 57 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VІ із змінами та доповненнями в частині несвоєчасної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб згідно податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельнi дiлянки державної або комунальної власностi) за 2022 рік, за що передбачено фінансову відповідальність відповідно пункту 124.1 статті 124 Податкового кодексу України у вигляді накладення штрафу у розмірі 36 448,70 грн (податкове повідомлення - рішення за формою «Ш» від 19.07.2024 №730/32-00-51-03-03).
Згідно наданої позивачем відповіді на відзив, позивач наполягає на тому, що за 2022 рік ним сплачено податкові зобов`язання з орендної плати за землю у повному обсязі та у встановлені строки, посилається на надані до позову відповідні платіжні документи, тому вважає, що штрафні санкції застосовані не законно.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.12.2024 витребувано у відповідача реквізити (із зазначенням IBAN рахунків, отримувача платежу, коду бюджетної класифікації, коду отримувача тощо) для сплати орендної плати за землю (орендної плати з юридичних осіб), які діяли станом на 01.01.2022 по Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків. Зобов`язано надати такі докази впродовж 2 днів з дня отримання ухвали суду.
Від відповідача надійшли витребувані докази із клопотанням про продовження строку виконання ухвали від 12.12.2024.
Відповідно до ч.1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Статтею 121 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.
У клопотанні про продовження строку на подання доказів, відповідач зазначив, що отримав ухвалу від 12.12.2024 внаслідок моніторингу справ підсистеми Електронний Суд 25.12.2024.
Проте, згідно довідки про доставку електронного документа, відповідач ухвалу від 12.12.2024 отримав 13.12.2024 о 20:05, отже строк виконання цієї ухвали закінчився 17.12.2024 (з урахуванням вихідних днів 14, 15 грудня). Тобто, відповідач пропустив строк виконання ухвали від 12.12.2024 та просить його продовжити.
Однак, суд відмовляє відповідачу у клопотання про продовження процесуального строку на подання доказів, оскільки ним не наведено поважних причин пропуску такого строку, враховуючи отримання ним ухвали суду від 12.12.2024 13.12.2024.
Проте, розглядаючи питання щодо продовження відповідачу строку на подання витребуваних судом доказів з власної ініціативи, суд зазначає, що по-перше, така процесуальна можливість передбачена у статті 121 КАС України, а по-друге, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Отже, з метою повного, всебічного та об`єктивного вирішення цієї справи, із дотриманням основних засад адміністративного судочинства, суд за власною ініціативою продовжує відповідачу процесуальний строк на подання витребуваних судом доказів.
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши письмові докази, судом встановлено таке.
ТОВ «МД Істейт» як платник податків перебуває на обліку у Східному міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків та є платником орендної плати за землю (орендна плата з юридичних осіб).
21.02.2022 позивачем подана декларація з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2022 рік «звітна». За даними Податкової декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2022 рік річна сума узгодженого податкового зобов`язання орендної плати з юридичних осіб складає 1792561,20 грн з розбивкою річної суми частками по місяцям по 149380,10 гривень.
На підставі акту перевірки Східним МУ ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято податкове повідомлення - рішення за формою «Ш» від 07.05.2024 №415/32- 00-51-03-03 щодо застосування до ТОВ «МД ІСТЕЙТ» штрафної санкції у сумі 51 028,75 грн, передбаченої вимогами пункту 57.1 статті 57 ПКУ.
ТОВ «МД ІСТЕЙТ» до Державної податкової служби України подана скарга, в якій підприємство просило скасувати податкове повідомлення - рішення за формою «Ш» від 07.05.2024 №415/32-00-51-03-03.
19.07.2024 року Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з ВПП було прийнято нове ППР форми «Ш» за №730/32-00-51-03-03 на суму штрафної санкції 36 448,70 грн за платежем 18010600 «Орендна плата з юридичних осіб».
Отже, не погоджуючись із даним податковим повідомленням рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи даний спір в межах підстав та предмету даного позову, суд виходить з такого.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI.
Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75. 1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Порядок проведення камеральної перевірки визначено статтею 76 Податкового кодексу України, а саме: камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
З аналізу вказаних положень Податкового кодексу України слідує, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, нормативно встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.
При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання фіскально зобов`язаною особою податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності.
Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу, а відтак камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету.
Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.
Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності поданій платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).
Виходячи з наведених норм Податкового кодексу України, предметом камеральної перевірки є лише податкова звітність, тобто відомості, зазначені у відповідній податковій звітності та їх відповідність інформації, яка міститься в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Тобто, під час проведення камеральної перевірки не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним рядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки буде виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.
Отже, провівши камеральну перевірку, відповідачем встановлено порушення термінів сплати позивачем узгоджених податкових зобов`язань.
Згідно даних ІКП позивача судом встановлено, що станом на 02.03.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за січень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 24.03.2022 N 2057 на суму 149 380,10 грн (зараховано 24.03.2022), а саме - з затримкою 23 дні.
Станом на 30.03.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за лютий 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 26.04.2022 N 2410 на суму 149 380,10 грн (зараховано 26.04.2022), а саме - з затримкою 28 днів.
Станом на 03.05.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за березень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 25.05.2022 N 2883 на суму 149 380,10 грн (зараховано 25.05.2022), а саме - з затримкою 23 дні.
Станом на 30.05.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за квітень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 27.06.2022 N 3576 на суму 149 380,10 грн (зараховано 27.06.2022), а саме - з затримкою 28 днів.
Станом на 30.06.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за травень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 27.07.2022 N 4088 на суму 149 380,10 грн (зараховано 27.07.2022), а саме - з затримкою 27 днів.
Станом на 01.08.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за червень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 26.08.2022 N 1527 на суму 149 380,10 грн (зараховано 26.08.2022), а саме - з затримкою 25 днів.
Станом на 30.08.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за липень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 23.09.2022 N 443 на суму 149 380,10 грн (зараховано 23.09.2022), а саме - з затримкою 24 дні.
Станом на 30.09.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за серпень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 26.10.2022 N 904 на суму 149 380,10 грн (зараховано 26.10.2022), а саме - з затримкою 26 днів.
Станом на 31.10.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за вересень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 24.11.2022 N 1377 на суму 149 380,10 грн (зараховано 24.11.2022), а саме - з затримкою 24 дні.
Станом на 30.11.2022 року у підприємства обліковувалась переплата у сумі 3 585,35 гривні. Сума узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб 149 380,10 гривень. Станом на дату граничного терміну сплати узгодженого податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб за поданою декларацією, за жовтень 2022 року виник податковий борг (недоїмка) у сумі 145 794,75 гривень. Погашення податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб у сумі 145 794,75 грн здійснено платiжним дорученням вiд 14.11.2022 N 109430368 на суму 149 380,10 грн (зараховано 14.12.2022), а саме - з затримкою 14 днів.
Проте, позивач наполягає на тому, що під час проведення камеральної перевірки та складення спірного ППР, відповідачем не враховано здійснений ним платіж за орендну плату за землю за січень 2022, на підставі платіжної інструкції №1865 від 28.02.2022 на суму 149 380,10 грн.
Дослідивши платіжну інструкцію №1865 від 28.02.2022, судом встановлено, що позивачем сплачено орендну плату за землю за січень 2022 у розмірі 149380,10 грн на отримувача Головне управління УДКСУ у Дніпропетровській області на такий рахунок - ІBAN: НОМЕР_1 .
Як зазначалось, судом витребувано у відповідача розрахункові реквізити для сплати орендної плату за землю для юридичних осіб у 2022 році станом на 01.01.2022.
Згідно наданих відповідачем реквізитів рахунку за кодом класифікації доходів бюджету 18010600 «Орендна плата з юридичних осіб» для зарахування надходжень до бюджету на 01.01.2022 року по Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків:
МФО Казначейства 899998,
код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства 37988155,
отримувач (найменування органу Казначейства на ім`я якої відкрито рахунки для зарахування надходжень до державного та/або місцевих бюджетів, найменування території та код класифікації доходів бюджету) ГУК у Дніпропетровській обл. / м.Дніпро, банк отримувача (найменування банку, що обслуговує отримувача) Казначейство України.
Отже, позивачем за січень 2022 року сплачено податкове зобов`язання з орендної плати за землю у розмірі 149380,10 грн на інший рахунок IBAN, ніж той, що був актуальним для такого платежу.
Внаслідок цього, платіж у розмірі 149380,10 грн за січень 2022 року не потрапив до бюджету за кодом класифікації доходів бюджету 18010600 «Орендна плата з юридичних осіб», що і стало підставою для нарахування відповідачем штрафних санкцій.
Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (частина 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України).
Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Враховуючи сукупність викладених обставин, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні докази у їх сукупності при безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку про відсутність правових та фактичних підстав для задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 241, 243-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд-
Відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 30.12.2024 року.

Суддя Н.Є. Калугіна