Справа № 380/29117/23
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2024 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд, головуючий суддя Гавдик З.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу № 380/29117/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОКТА ЛВ» до Львівської митниці про визнання протиправним рішення про коригування митної вартості товарів,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «ОКТА ЛВ» звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом до Львівської митниці, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Львівської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 10.10.2023 року № UA209000/2023/100627/2;

- визнати протиправним та скасувати Рішення Львівської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 10.10.2023 року № UA209000/2023/100628/2.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Митну вартість товару згідно з поданою митною декларацією від 04.10.2023 № 23UA04U4 визначено за основним методом за ціною зовнішньоекономічного контракту. Наданий до митного оформлення Рахунок-фактура (Інвойс) № від 28.09.2023 у розумінні ст. 52 МК України містить відомості про вартість товарів, яка становить 37 324,90 (тридцять сім тисяч триста двадцять чотири) євро 90 євроцентів, а також узгоджену Сторонами інформацію про товар, що постачається.

Згідно сертифікату походження товару (Original declaration note) від 29.09.2023 № 31552711 вартість товару, що постачається становить 37 324,90 (тридцять сім тисяч триста двадцять чотири) євро 90 євроцентів.

Згідно даних митної декларації № 23UA04U4 та повторно поданої ЕМД № 23UA78U4 в графі 22 зазначено також ціну в розмірі 37 324,90 (тридцять сім тисяч триста двадцять чотири) євро 90 євроцентів, в яких ціна зазначена у валюті євро, що передбачено контрактом та не суперечить його змісту та в розмірі згідно рахунку-фактури (інвойс) № від 28.09.2023.

Ціна товару в рахунку-фактурі (інвойс) № від 28.09.2023 відповідає фактурній вартості, зазначеній у вищенаведених митних деклараціях.

Митну вартість товару згідно з поданою митною декларацією від 04.10.2023 року № 23UА08U0 визначено за основним методом за ціною зовнішньоекономічного контракту. Наданий до митного оформлення Рахунок-фактура (Інвойс) № від 28.09.2023 у розумінні ст. 52 МК України містить відомості про вартість товарів, яка становить 25 944,94 (двадцять п`ять тисяч дев`ятсот сорок чотири) Євро 94 євроценти, а також узгоджену Сторонами інформацію про товар, що постачається.

Згідно сертифікату походження товару (Original declaration note) від 29.09.2023 № 31552710 вартість товару, що постачається становить 25944,94 (двадцять п`ять тисяч дев`ятсот сорок чотири) Євро 94 євроценти.

Згідно даних митної декларації № 23UA08U0 та повторно поданої ЕМД № 1623UA92U9 в графі 22 зазначено також ціну в розмірі 25 944,94 (двадцять п`ять тисяч дев`ятсот сорок чотири) Євро 94 євроценти, в яких ціна зазначена у валюті євро, що передбачено контрактом та не суперечить його змісту та в розмірі згідно рахунку-фактури (інвойс) № від 28.09.2023 року.

Ціна товару в рахунку-фактурі (інвойс) № від 28.09.2023 відповідає фактурній вартості, зазначеній у вищенаведених митних деклараціях.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив з підстав, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості має право:

- упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

- у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

- у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

- проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

- звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

- застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Статтею 17 угоди про застосування статті VII ГАТТ, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, передбачено, що ніщо не повинно тлумачитися так, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданих для цілей митної оцінки.

Таким чином, і законодавством України і міжнародним законодавством передбачено право митного органу запитувати додаткові документи.

Частина 3 ст. 53 МК України, чітко обумовлює право митного органу на витребування додаткових документів за наявності відповідних умов:

1. наявність розбіжностей;

2. наявність підробки;

3. відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості;

4. відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Митний орган в межах п. 5 ч. 4 ст. 54 МК України, має право письмово запитувати у декларанта додаткові документи для визначення дійсної митної вартості товарів.

Документи, що були подані до митного оформлення містили розбіжності та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару, у зв`язку з чим у митного органу виникли обґрунтовані сумніви у правильності визначеної декларантом митної вартості, про що зазначено безпосередньо і в рішенні про коригування митної вартості.

Митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. З цією метою вони мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості в разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Митниця може вимагати, а декларант має надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності визначення митної вартості товару.

Надання неналежних документів не може вважатися виконанням вимог митного органу щодо підтвердження митної вартості товарів. Необхідність витребування документів є передусім способом упевнитися в тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Львівською митницею під час винесення рішення було правомірно обрано метод 2ґ (ст. 64 МКУ), оскільки для визначення митної вартості товарів неможливо було застосувати інші методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари.

При застосуванні методу 2а визначення митної вартості за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як:

1) фізичні характеристики;

2) якість та репутація на ринку;

3) країна виробництва;

4) виробник.

Під час пошуку в ЄАІС за даними характеристиками АСМО Інспектор вказує, що інформація відсутня.

Не застосовувався метод 2б (ст. 60 МКУ) з причини відсутності в митного органу і декларанта інформації про подібні товари. Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Під час пошуку в ЄАІС за даними характеристиками АСМО Інспектор вказує, що інформація відсутня.

Не застосовано метод 2в (ст.62) з причини відсутності в митного органу необхідних даних для розрахунку.

Для визначення митної вартості товарів за цим методом за основу береться ціна одиниці товару, за якою оцінювані або ідентичні чи подібні (аналогічні) імпортовані товари продаються на території України у найбільших загальних кількостях покупцю, який не є пов`язаною з продавцем особою, одночасно або у час, наближений до дати ввезення оцінюваних товарів, за умови вирахування, якщо вони можуть бути виділені, таких компонентів:

1) витрат на виплату комісійних, що звичайно сплачуються або підлягають сплаті, чи звичайних торговельних надбавок, які робляться для одержання прибутку та покриття загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України товарів того ж класу та виду. Товарами одного класу та виду є товари, які підпадають під групу або спектр товарів, що виробляються конкретною галуззю чи сектором промисловості та включають ідентичні або подібні (аналогічні) товари. Термін «товари того ж класу або виду» включає товари, імпортовані з тієї ж країни, що й оцінювані товари, а також товари, імпортовані з інших країн.

Сума прибутку та загальних витрат, до яких належать прямі та непрямі витрати, пов`язані із збутом зазначених товарів, повинна братися в цілому. Числове значення витрат для цілей вирахування цієї суми визначається на основі інформації, поданої декларантом або уповноваженою ним особою, якщо тільки ця інформація не є несумісною з даними, одержаними при продажу в Україні ввезених (імпортованих) товарів того ж класу або виду. У разі якщо інформація, надана декларантом або уповноваженою ним особою, є несумісною з такими даними, сума для обчислення прибутку та загальних витрат може ґрунтуватися на іншій відповідній інформації, а не тій, що надана декларантом або уповноваженою ним особою.

Декларантом такої інформації не надавалось, тому розрахунок за цим методом не проводився.

Не застосовано метод 2г (ст.63) з причини відсутності в митного органу необхідних даних для розрахунку.

Для визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) за основу береться надана виробником товарів, що оцінюються, або від його імені інформація про їх вартість, яка повинна складатися із сум:

1) вартості матеріалів та витрат, понесених виробником при виробництві оцінюваних товарів. Така інформація повинна базуватися на комерційних рахунках виробника за умови, що такі рахунки сумісні із загальновизнаними принципами бухгалтерського обліку, які застосовуються в країні, де ці товари виробляються;

2) обсягу прибутку та загальних витрат, що дорівнює сумі, яка звичайно відображається при продажу товарів того ж класу або виду, що й оцінювані товари, які виготовляються виробниками у країні експорту для експорту в Україну;

3) загальних витрат при продажу в Україну з країни вивезення товарів того ж класу або виду, тобто витрат на завантаження, розвантаження та обробку оцінюваних товарів, їх транспортування до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, витрат на страхування цих товарів.

Декларантом такої інформації не надавалось, тому розрахунок за цим методом не проводився.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Тому Львівською митницею було застосовано метод 2ґ, де митна вартість, визначена згідно з положеннями 64 ст. МКУ, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Джерелом інформації для коригування митної вартості за рішенням про коригуванням митної вартості №UA209000/2023/000085/2 від 02.05.2023 слугувала МД від 01.02.2023 № UA206070/2023/000806, де митна вартість такого товару становить 2,31 дол. США за кг. Різниця платежів за рішенням про коригуванням митної вартості №UA209000/2023/000085/2 від 02.05.2023 склала 45740,08 грн.

Джерелом інформації для коригування митної вартості за рішенням про коригуванням митної вартості №UA209000/2023/000156/2 від 10.07.2023 слугувала МД від 24.05.2023 № UA209190/2023/25009, де митна вартість такого товару становить 2,31 дол. США за кг. Різниця платежів за рішенням про коригуванням митної вартості №UA209000/2023/000156/2 від 10.07.2023 склала 4763,59 грн.

Джерелом інформації для коригування митної вартості за рішенням про коригуванням митної вартості №UA209000/2023/000181/2 від 08.08.2023 слугувала МД від 24.05.2023 № UA209190/2023/25009, де митна вартість такого товару становить 2,31 дол. США за кг. Різниця платежів за рішенням про коригуванням митної вартості №UA209000/2023/000181/2 від 08.08.2023 склала 31527,03 грн.

Обов`язок доведення ціни товару лежить на декларанті, і саме декларант має довести, що ним правильно здійснено розрахунки митної вартості, в т.ч. обрано метод визначення митної вартості товарів. Натомість митний орган має довести обґрунтованість сумнівів.

Такої ж позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 04 липня 2022 року № 804/1053/16 касаційне провадження № К/9901/45832/18, зокрема зазначає наступне: «Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачеві. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи».

Отже, документи, що підтверджують заявлений рівень митної вартості, подані ТОВ «ОКТА ЛВ» не в повному обсязі, складові митної вартості не можна вважати такими, що є документально підтверджені та піддаються обчисленню.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою судді від 29.12.2023 відкрито спрощене провадження у справі.

Судом встановлені наступні обставини:

10.10.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA209000/2023/100627/2, в якому в графі 33 зазначені обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості:

«Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52, 53, 54, 55, 58, 335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі - МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: - подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар; - надані декларантом на запит митного органу документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена. Під час здійснення митного контролю було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах.

Відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, згідно заявлених умов поставки для підтвердження митної вартості товарів подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012р. № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення, для підтвердження витрат на транспортування декларантом надаються наступні документи: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 03.10.2023 № 03-2/10/2023 не містить відомостей щодо згаданих складових як то обробку оцінюваних товарів (митні формальності в країні експорту, тощо). Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці що є порушенням вимог положень частини 21 ст. 58 МКУ;

- згідно пункту 11.2. зовнішньоекономічного контракту від 25.11.2021 № 01/11/21 -вказано що будь-які зміни та доповнення до цього контракту здійснюються на підставі окремих договорів, підписаних представниками сторін. Жодних доповнень до контракту не подавалось;

- згідно пункту 1.2 зовнішньоекономічного контракту від 25.11.2021 № 01/11/21 зазначено, що кількість, асортимент і ціни товарів, що постачаються, вказані у відповідних замовленнях згідно діючого прейскуранту постачальника. Даний документ до митного оформлення не подавався;

- згідно пункту 2.2 вищезазначеного зовнішньоекономічного контракту - ціна визначається на підставі прейскурантів постачальника, дійсних на момент надання замовлення та зазначених у відповідних замовленнях та рахунках-фактурах. Замовлення до митного оформлення не подавалось, згідно пункту 3.1. вищезазначеного зовнішньоекономічного контракту-умови оплати здійснюється згідно з умовами зазначеними у кожному рахунку. Проте фактурі від 28.09.2023 № - відсутні дані умови;

- згідно пункту 4.1. вищезазначеного зовнішньоекономічного контракту - постачання товару здійснюється згідно умовами INKOTERMS-2010 на умовах франко заводу щодо відповідного підприємства постачальника. Відповідно до абзацу два даного пункту договору умови поставки вказуються щоразу у відповідному інвойсі. Дані абзаци суперечать один -одному. В МД - зазначено умови поставки-СРТ-Przemysl;

- згідно наданої до митного контролю CMR № б/н від 03.10.2023 у графах 16 та 23 зазначено, що перевізником є ФОП ОСОБА_1 , проте рахунок на перевезення виставлений від 03.10.2023 № 03-2/10/2023 - ФОП ОСОБА_2 . Проте жодних документів, які б урегульовували зовнішньоекономічні відносини між суб`єктами не надано.

У вищезазначеній CMR в гр. 5 - зазначено-номери фактур, які не подавалися до митного оформлення та за номер відрізняються від поданих фактур;

- У декларації країни відправлення від 28.09.2023 № 23ВЕЕ751 - зазначені ще інші номера фактур;

- У фактурі від 28.09.2023 № - зазначено номер проформи та замовлення, які до митного оформлення не подавалися;

- У вищезазначеній фактурі міститься знижка в розмірі - 3% - яка непередбачена в контракті. Частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісним зі статтею VII було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни.

Таким чином, Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості. Відповідно до частини 2-3 статті 53 Митного кодексу України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, для підтвердження митної вартості: - зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; - якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок на перевезення, договір на перевезення); - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. На вимогу митного органу декларантом додатково надано: - Банківські платіжні документи, видаткові та інтернет (перерахована сума платежу не відповідає вартості товарів) - дані документ неможливо прив`язати до нашої поставки товару у графі 70 «Призначення платежу» зазначено посилання на Контракт, проте у контракті відсутня інформація про вартість товару.

Разом з тим документів які спростовують розбіжності виявлені при поданні митної декларації, декларантом не надано. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст. 62 МКУ) та методу 2г (ст. 63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості:

- товару № 1 слугувала митна декларація від 26.07.2023 № UA8072000/2023/009409 де вартість подібного товару становить 6,7001 дол. СІІІА за кг;

- товару № 2 слугувала митна декларація від 18.08.2023 № UA205140/2023/066336 де вартість подібного товару становить 4,22 дол. США за кг».

10.10.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA209000/2023/100628/2, в якому в графі 33 зазначені обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості:

«Відповідно до п.1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В рамках реалізації положень статей 52, 53, 54, 55, 58, 335 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі-МКУ), за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: - подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар; - надані декларантом на запит митного органу документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена. Під час здійснення митного контролю за було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах. За результатами проведеного опрацювання встановлено наступні розбіжності:

- згідно наданої до митного контролю CMR від 03.10.2023 № б/н у графах 16 та 23 міститься відтиск штампу ФОП ОСОБА_1 , проте |рахунок на транспорт 03-2/10/2023 видано ФОП ОСОБА_2 (документи що висвітлюють договірні відносини із даною фірмою при виконанні угоди відсутні) декларантом не надано договір про надання транспортних послуг, платіжні документи, заявку, що унеможливлює проведення перевірки вартості таких послуг. Отже заявлена у рахунку на перевезення вартість транспортування викликає обґрунтовані сумніви щодо його величини, тим більше що документально витрати на перевезення декларантом не підтверджені;

- у гр. 5 CMR вказано номери фактур, які не подавалися до митного оформлення, та не відповідають номеру фактури, що надано до митної декларації;

- згідно п. 1.2. зовнішньоекономічного контракту від 25.11.2023 № 01/11/21 визначено що кількість, асортимент і ціни товарів, що постачаються, вказуються у відповідних замовленнях згідно діючого прейскуранту Постачальника. Постачальник затверджує прейскурант і надсилає його покупцю. Проте ні замовлення ні прейскуранту до митного оформлення не надано.

- п. 3.1. визначено, що покупець оплачує рахунок-фактуру або рахунок-проформу згідно з умовами, зазначеними у кожному відповідному рахунку.

У рахунку-фактурі від 28.09.23 № визначено термін оплати 1% 15 днів та 45 днів відповідно. До митного оформлення надано платіжні доручення, які не підтверджують дотримання таких умов розрахунків, що може свідчити про фіктивність такої зовнішньо-економічної операції;

- у рахунку-фактурі від 28.09.23 № міститься посилання на проформу на замовлення, які не надано до митного оформлення.

У вищезазначеній фактурі міститься знижка в розмірі-3% - яка непередбачена в контракті. Частиною 2 статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі встановлено, що оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Відповідно до ч. 1 пункту 2 Приміток до статті VII ГАТТ, сумісним зі статтею VII було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни.

Таким чином, Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару. Відповідно до частин 3-4 статті 53 Митного кодексу України митним органом надана вимога декларанту стосовно надання наступних додаткових документів для підтвердження числових складових митної вартості товарів:

1) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 2) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 3) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 4) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 5) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 6) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 7) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 8) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 9) виписку з бухгалтерської документації; 10) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 11) копію митної декларації країни відправлення; 12) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. На вимогу митного органу декларантом додатково надано: - Банківські платіжні документи, видаткові та інтернет (перерахована сума платежу не відповідає вартості товарів) - дані документи неможливо прив`язати до нашої поставки товару, у графі 70 «Призначення платежу» зазначено посилання на Контракт, проте у контракті відсутня інформація про вартість товару.

Разом з тим документів які спростовують розбіжності виявлені при поданні митної декларації, декларантом не надано. Зважаючи на викладене, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МКУ, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст. 63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару № 13 слугувала митна декларація від 24.08.2023 23UA43U2 де вартість подібного товару становить 4,221 дол. США за кг».

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивач вважає спірні рішення протиправним та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи та вимогам закону.

Судом враховуються аргументи наведені позивачем про протиправність спірних рішень з наступних підстав згідно встановлених судом обставин та вимог законодавства:

Згідно із ст. 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із ч. 1, ч. 2 ст. 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього ж Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно із ст. 53 МК України, документи, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

1. У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

2. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

3. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

4. У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

5. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

6. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно із ст. 54 МК України, Контроль правильності визначення митної вартості товарів.

1. Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

2. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

3. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

4. Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

5. Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

6. Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

7. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно із ст. 55 МК України, коригування митної вартості товарів.

1. Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

2. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

3. Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

4. Під час митного оформлення при прийнятті митним органом письмового рішення про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа може здійснити коригування заявленої митної вартості у строк, встановлений частиною другою статті 263 цього Кодексу.

5. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

6. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

7. У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів.

8. Протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.

9. У разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів митний орган розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому разі надане забезпечення сплати митних платежів відповідно повертається (вивільняється) або використовується для сплати відповідних митних платежів.

10. Якщо митний орган протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому разі митний орган скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надане забезпечення сплати митних платежів повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом.

11. У разі якщо митним органом протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, надано обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів або якщо протягом строку, зазначеного у частині восьмій цієї статті, декларант або уповноважена ним особа не надала митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються, кошти, внесені/переказані як грошова застава у розмірі суми митних платежів, перераховуються до державного бюджету в рахунок сплати відповідних митних платежів наступного робочого дня після закінчення строку, визначеного у частині сьомій цієї статті.

Відповідно, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, яка визначається декларантом. Документи, які можуть чи підтверджують митну вартість товарів, встановлені законом. У разі якщо такі документи, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, у декларанта або уповноваженої ним особи виникають зобов`язані надати (за наявності) відповідні додаткові документи. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в законі.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, з підстав встановлених законом, в тому числі з підстав відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, приймається митним органом під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів, таке рішення крім іншого має містити наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування, тощо.

Під час розгляду справи, судом також встановлено наступне:

25.11.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ОКТА ЛВ» (Покупець) та Компанією Federal-Mogul Global Aftermarket EMEA BV (Постачальник), укладено Контракт № 01/11/21. Згідно із п. 1.1. Контракту, Постачальник зобов`язується постачати запчастини для автомобілів і двигунів внутрішнього згоряння, згідно своєму запропонованому асортименту (Товари), а Покупець приймає їх і виконує платежі на умовах, що викладені в цьому Контракті.

Згідно із п. 1.2 Контракту, кількість, асортимент і ціни Товарів, що постачаються, вказані у відповідних замовленнях згідно діючого прейскуранту Постачальника. Постачальник затверджує прейскурант або його частину і відправляє його Покупцю або надає його у електронному вигляді.

Згідно із п. 1.3. Контракту, Покупець розміщує замовлення через Електронний обмін даними (ЕОД), TecCom або електронною поштою. Постачальник підтверджує замовлення через Електронний обмін даними (ЕОД) TecCom або електронною поштою та виставляючи рахунок - фактуру.

Згідно із п. 2.1. Контракту, Сторони домовилися, що валютою Контракту буде ЄВРО.

Згідно із п. 2.2. Контракту, Ціна Товару визначається на підставі прейскурантів Постачальника, дійсних на момент надання замовлення та зазначених у відповідних замовленнях та рахунках-фактурах. Постачальник зберігає за собою право коригування ціни з попереднім повідомленням Покупця за 30 (тридцять) днів до зміни ціни.

Згідно із п. 3.1. Контракту, Покупець оплачує рахунок-фактуру або рахунок-проформу згідно з умовами, зазначеними у кожному відповідному рахунку. Датою оплати є дата, коли грошовий переказ надходить на банківський рахунок Постачальника.

Згідно п. 4.1. Контракту, Постачання Товарів за цим Контрактом здійснюється узгодженими партіями товару згідно з умовами ІНКОТЕРМС-2010 на умовах франко-заводу щодо відповідного підприємства Постачальника. Будь-які інші умови поставки вказуються щоразу у відповідному інвойсі.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ОКТА ЛВ» придбало у Постачальника Товар загальною вартістю 37 324,90 (тридцять сім тисяч триста двадцять чотири) євро 90 євроцентів згідно Інвойсу від 28.09.2023 року № . Умови поставки: CPT Przemysl.

З метою митного оформлення вказаного Товару, декларантом (Товариством з обмеженою відповідальністю «Брок Експорт Захід» на підставі Договору про надання брокерських послуг № 65 від 20.07.2022 року) 04.10.2023 року о 13:52:17 подано до Львівської митниці Державної митної служби України електронну митну декларацію № 23UA04U4, де було визначено митну вартість товару, що імпортується, за основним методом за ціною договору (контракту) з підтверджуючими документами.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товарів та обраного методу її визначення, декларантом до митного контролю разом з митною декларацією № 23UA04U4, надані документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: Рахунок-фактуру (Інвойс) (Commercial Invoice) № від 28.09.2023; Автотранспорту накладну (Road consignment note) б/н від 03.10.2023 року; Декларацію про походження товару (Declaration of origin) № від 28.09.2023; Рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг № 03-2/10/2023 від 03.10.2023; Документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Довідка про транспортно-експедиційні витрати від 03.10.2023; Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 01/11/21 від 25.11.2021; Договір про надання послуг митного брокера № 65 від 20.07.2022; Договір (контракт) про перевезення № 18-02-22/4-1 від 18.02.2023; Декларація- інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером б/н від 29.09.2023; Заявку на перевезення № 03-10-2 від 03.10.2023; Копія митної декларації країни відправлення 23ВЕЕ751 від 28.09.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів № 2 та № 8, на яке Позивач надав відповідь, просив визнати митну вартість на основі поданих документів, а також на вимогу надав документи, серед яких: платіжна інструкція в іноземній валюті від 27.09.2023, платіжна інструкція в іноземній валюті від 10.08.2023, витяги з інтернету щодо ціни товару, проформу-інвойс № від 22.09.2023.

За результатами розгляду документів позивача Львівською митницею оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209230/2023/002614, з причин: «неможливість завершення м/о у зв`язку з невірно заповненими графами гр. 12, 45, 43, 44, 46, 47 в МД, відповідно до Рішення про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA 209000/2023/100627/2 (порушено умови декларування передбачені п.1, п.8 ст. 257 МКУ, ст. 55 МКУ, ПКМУ від 21.05.12 № 450)».

В картці декларанту роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а саме: подання нової МД із врахуванням Рішення про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2.

Також з метою митного оформлення вищевказаного вказаного Товару, декларантом (Товариством з обмеженою відповідальністю «Брок Експорт Захід» на підставі Договору про надання брокерських послуг № 65 від 20.07.2022 року) 04.10.2023 року о 14:00:31 подано до Львівської митниці Державної митної служби України електронну митну декларацію № 23UA08U0, де було визначено митну вартість товару, що імпортується, за основним методом за ціною договору (контракту) з підтверджуючими документами.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товарів та обраного методу її визначення разом з митною декларацією № 23UA08U0 представник позивача надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: Рахунок-фактуру (Інвойс) (Commercial Invoice) № від 28.09.2023; Автотранспорту накладну (Road consignment note) б/н від 03.10.2023 року; Декларацію про походження товару (Declaration of origin) № від 28.09.2023; Рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг № 03-2/10/2023 від 03.10.2023; Документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Довідка про транспортно-експедиційні витрати від 03.10.2023; Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 01/11/21 від 25.11.2021; Договір про надання послуг митного брокера № 65 від 20.07.2022; Договір (контракт) про перевезення № 18-02-22/4-1 від 18.02.2023; Декларація - інвойс, складена уповноваженим (схваленим) експортером б/н від 28.09.2023; Заявку на перевезення № 03-10-2 від 03.10.2023; Копія митної декларації країни відправлення 23ВЕЕ597 від 28.09.2023.

За наслідками опрацювання наданих документів Львівська митниця надіслала повідомлення про подання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів № 13, на яке Позивач надав відповідь, просив визнати митну вартість на основі поданих документів, а також на вимогу надав документи, серед яких: платіжна інструкція в іноземній валюті від 27.09.2023 року, платіжна інструкція в іноземній валюті від 10.08.2023 року, витяги з інтернету щодо ціни товару, проформу-інвойс № від 22.09.2023 року.

За результатами розгляду документів позивача Львівською митницею Державної митної служби України оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209230/2023/002615, з причин: «Неможливість завершення м/о у зв`язку з невірно заповненими графами гр. 12, 45, 43, 44, 46, 47 в МД, відповідно до Рішення про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100628/2 (порушено умови декларування передбачені п. 1, п. 8 ст. 257 МКУ ст. 55 МКУ, ПКМУ від 21.05.12 № 450).

В картці декларанту роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а саме: подання нової МД із врахуванням Рішення про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100628/2.

Судом по суті спору враховуються аргументи позивача стосовно спростувань тверджень відповідача:

У рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2, зазначено: «згідно пункту 11.2. зовнішньоекономічного контракту від 25.11.2021 № 01/11/21 вказано, що будь-які зміни та доповнення до цього контракту здійснюються на підставі окремих договорів, підписаних представниками сторін. Жодних доповнень до контракту не подавалось», позивач зазначає, що зміни та доповнення до Контракту від 25.11.2021 № 01/11/21 не вносились.

Твердження відповідача:

- «згідно п. 1.2. зовнішньоекономічного контракту від 25.11.2023 № 01/11/21 визначено, що кількість, асортимент і ціни товарів, що постачаються, вказуються у відповідних замовленнях згідно діючого прейскуранту Постачальника. Даний документ до митного оформлення не подавався», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2;

- «згідно п. 2.2. вищезазначеного зовнішньоекономічного контракту, ціна визначається на підставі прейскурантів постачальника, дійсних на момент надання замовлення та зазначених у відповідних замовленнях та рахунках-фактурах. Замовлення до митного оформлення не подавалось», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2;

- «згідно п. 1.2. зовнішньоекономічного контракту від 25.11.2023 № 01/11/21 визначено, що кількість, асортимент і ціни товарів, що постачаються, вказуються у відповідних замовленнях згідно діючого прейскуранту Постачальника. Постачальник затверджує прейскурант і надсилає його покупцю. Проте ні замовлення, ні прейскуранту до митного оформлення не надано», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100628/2;

- «у фактурі від 28.09.2023 № - зазначено проформи та замовлення, які до митного оформлення не подавалися», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2;

- «у рахунку-фактурі від 28.09.23 № міститься посилання на проформу та замовлення, які не надано до митного оформлення», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100628/2.

Позивач спростовує наступним:

Згідно із п. 1.3. Контракту, покупець розміщує замовлення через Електронний обмін даними (ЕОД), TecCom або електронною поштою. Постачальник підтверджує замовлення через Електронний обмін даними (ЕОД) TecCom або електронною поштою та виставляючи рахунок-фактуру. Згідно п. 2.2 Контракту, Ціна Товару визначається на підставі прейскурантів Постачальника, дійсних на момент надання замовлення та зазначених у відповідних замовленнях та рахунках-фактурах. Позивачем до митного оформлення надано рахунок-фактуру (інвойс) від 28.09.2023 № , рахунок-фактуру (інвойс) від 28.09.2023 № , які містить узгоджену Сторонами інформацію про товар, що постачається (номенклатуру, вартість, умови поставки).

Замовлення (заявка) до Контракту не є первинним документом, який містить в собі інформацію про вартість товару, оскільки у заявці може міститися інформація про кількість та асортимент товару, який замовляє покупець. Така заявка не впливає на числові значення при визначенні митної вартості.

Декларантом позивача до митного оформлення на вимогу митного органу долучались проформа-інвойс № від 22.09.2023, проформа-інвойс № від 22.09.2023, що за своєю суттю є попередніми замовленням до вказаного контракту.

Рахунки-проформи (проформа-інвойс) є попередніми документами і не є обов`язковими, передбаченими законодавством документами для визначення числового значення митної вартості. Проформа-інвойс є документом у якому зазначається обов`язок продавця товарів (виконавця послуг) поставити товари (надати послуги) покупцю за наперед обговореною ціною; по суті, це попередній рахунок на оплату, і він не підтверджує факт відвантаження товару, надання послуг. Ціна послуг та перелік товарів у цьому виді інвойсу не є остаточним та можуть змінитися в процесі узгодження остаточного замовлення, сторони можуть змінити дані щодо кількості чи моделей типу того чи іншого товару.

Рахунок-фактура (Інвойс/Комерційний інвойс) містить у собі остаточні зміни та узгоджені дані щодо поставки товару та використовується для митної декларації під час продажу Товарів, за цим документом розраховуються ПДВ та митні збори.

Твердження відповідача:

- «згідно пункту 3.1 вищезазначеного зовнішньоекономічного контракту - умови оплати здійснюються згідно з умовами зазначеними у кожному рахунку. Проте у фактурі від 28.09.2023 № - відсутні дані умови», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2, позивач спростовує тим, що у рахунку-фактурі від 28.09.2023 № визначено термін оплати 1% 15 днів та 45 днів відповідно;

- «п. 3.1. визначено, що покупець оплачує рахунок-фактуру або рахунок-проформу згідно з умовами, зазначеними у кожному відповідному рахунку. У рахунку-фактурі від 28.09.23 № визначено термін оплати 1% 15 днів та 45 днів відповідно. До митного оформлення надано платіжні доручення, які не підтверджують дотримання таких умов розрахунків, що може свідчити про фіктивність такої зовнішньо-економічної операції», позивач спростовує тим, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови, на яких повинна здійснитися оплата за товар, якщо вони безпосередньо не впливають на ціну товару, останньої не стосуються. У зв`язку з цим розбіжності щодо умов оплати товару у документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості, не є тими розбіжностями (суперечностями), які є підставою для витребування контролюючим органом додаткових документів, якщо інші документи в сукупності не викликають сумнів в достовірності задекларованої митної вартості.

Фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 01 березня 2023 року по справі № 420/18880/21.

Твердження відповідача:

- «згідно пункту 4.1. вищезазначеного зовнішньоекономічного контракту - постачання товару здійснюється згідно з умовами INKOTERMS-2010 на умовах франко-заводу щодо відповідного підприємства постачальника. Відповідно до абзацу два даного пункту договору умови поставки вказуються щоразу у відповідному інвойсі. Дані абзаци суперечать один одному. ВМД - зазначено умови поставки CPT Przemysl», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2, позивач спростовує тим, що абзац два вказаного пункту договору сформульований наступним чином: «будь-які інші умови поставки вказуються щоразу у відповідному інвойсі». Відповідно згадані абзаци пункту 4.1 контракту не суперечать один одному. Умови поставки CPT Przemysl, що зазначені в митній декларації 23UA04U4 від 04.10.2023 відповідають умовам поставки, зазначеним у Інвойсі від 28.09.2023 року № .

Твердження відповідача:

- «згідно наданої до митного контролю CMR № б/н від 03.10.2023 у графах 16 та 23 зазначено, що перевізником є ФОП ОСОБА_1 проте рахунок на перевезення виставлений від 03.10.2023 № 03-2/10/2023 - ФОП ОСОБА_2 . Проте жодних документів, які б урегульовували зовнішньоекономічні відносини між суб`єктами не надано», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2;

- «Згідно наданої до митного контролю CMR від 03.10.2023 № б/н у графах 16 та 23 міститься відтиск штампу ФОП ОСОБА_1 , проте рахунок на транспорт 03-2/10/2023 видано ФОП ОСОБА_2 (документи, що висвітлюють договірні відносини із даною фірмою при виконанні угоди відсутні) декларантом не надано договір про надання транспортних послуг, платіжні документи, заявку, що унеможливлює проведення перевірки вартості таких послуг. Отже заявлена у рахунку на перевезення вартість транспортування викликає обґрунтовані сумніви щодо його величини, тим більше, що документально витрати на перевезення декларантом не підтверджені», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100628/2;

- «рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 03.10.2023 № 03-21/10/2023 не містить відомостей щодо згаданих складових як то обробку оцінюваних товарів (митні формальності в країні експорту тощо). Таким чином відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень 21 ст. 58 МКУ», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2,

Позивач спростовує наступним:

18.02.2022 року ТОВ «ОКТА ЛВ» (Замовник) та ФОП ОСОБА_2 (Експедитор) укладено Договір транспортного експедирування № 18-02-22/4-1 (надалі - Договір транспортного експедирування).

Згідно із п. 3.1. Договору транспортного експедирування, вартість перевезення обумовлюється сторонами на кожен рейс. Вартість послуг транспортного експедирування складається з вартості послуг Експедитора (винагорода Експедитора), вартості перевезення (включаючи послуги, пов`язані з перевезенням вантажу), вартості додаткових послуг.

Згідно із п. 4.2.3. Договору транспортного експедирування, Експедитор має право залучати до виконання перевезення третіх осіб (Перевізників).

На виконання умов Договору транспортного експедирування Експедитором - ФОП ОСОБА_2 залучено до виконання перевезення Перевізника - ФОП ОСОБА_1 .

03.10.2023 року між Замовником та Експедитором підписано Заявку № 03-10-23/4-2 на перевезення автозапчастин за маршрутом: 37-700, Польща, Przemysl, HOLTED ul/ Jasinskiego 58 (пункт завантаження) - Україна, м. Львів, вул. Пасічна, 127 (пункт розвантаження) транспортним засобом НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , що відповідає транспортним засобам вказаним у графі 16 CMR від 03.10.2023 № б/н.

Транспортна накладна CMR діє на підставі Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (надалі - Конвенція), яка містить загальні дані про вид, зміст, і правила заповнення накладної.

Згідно із ч. 1 ст. 5 Конвенції, Вантажна накладна складається в трьох оригінальних примірниках, підписаних відправником і перевізником. Ці підписи можуть бути надруковані чи замінені печатками відправника і перевізника, якщо це допускається законодавством країни, в якій складена вантажна накладна.

Позивачем на підтвердження транспортних витрат до митного органу було подано:

CMR від 03.10.2023 № б/н, Договір транспортного експедирування № 18-02-22/4-1 від 18.02.2022, Заявку № 03-10-23/4-2 від 03.10.2023 на перевезення, Рахунок-фактуру № 03-2/10/2023 від 03.10.2023, Акт виконаних робіт з організації і виконання перевезень вантажів № 11-10 від 11.10.2023, Довідку про транспортно-експедиційні витрати від 03.10.2023.

Згідно із Заявкою на перевезення № 03-10-23/4-2 від 03.10.2023, вартість перевезення становить 15000,00 грн.

Згідно Акту виконаних робіт з організації і виконання перевезень вантажів № 11-10 від 11.10.2023 вартість організації і виконання перевезень вантажів за маршрутом: Польща, Przemysl - п/п Шегині становить 9750,00 грн, вартість організації і виконання перевезень вантажів за маршрутом: п/п Шегині - Україна, Львів, транспортним засобом НОМЕР_1 / НОМЕР_2 становить 5250,00 грн, тобто на загальну суму 15000,00 грн. Такі ж дані містяться в Довідці про транспортно-експедиційні витрати від 03.10.2023.

Витрати на транспортування від місця завантаження Товару - Польща, Przemysl, до пункту ввезення на митну територію України (МП Шегині) включені до митної вартості Товару.

Твердження відповідача:

- «у вищезазначеній CMR в гр. 5 зазначено номери фактур, які не подавалися до митного оформлення та за номер відрізняються від поданих фактур», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2;

- «у гр. 5 CMR вказано номери фактур, які не подавалися до митного оформлення, та не відповідають номеру фактури, що надано до митної декларації», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100628/2;

позивач спростовує тим, що у гр. 5 CMR вказано номери поставок, які зазначені у відповідному Інвойсі від 28.09.2023 № , Інвойсі від 28.09.2023 № , Деклараціях-інвойсах, складених уповноваженим (схваленим) експортером (Original declaration note) від 29.03.2023.

Твердження відповідача:

- «у декларації країни відправлення від 28.09.2023 № 23ВЕЕ751 зазначені ще інші номера фактур», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2, позивач спростовує тим, що декларантом надано митну декларацію країни відправлення від 28.09.2023 № 23ВЕЕ751, яка по суті ідентифікує імпортований товар та підтверджує факт постачання товару. Покупець не може відповідати за правильність внесення відомостей в декларації країни відправлення.

Позивач зазначає, що посилаючись на виявлені недоліки у митній декларації країни відправлення відповідач не наводить розбіжностей у документах та складових митної вартості, поданих згідно із ч. 2 ст. 53 МК України.

Твердження відповідача:

- «у вищезазначеній фактурі міститься знижка в розмірі 3%, яка непередбачена в контракті. На вимогу митного органу декларантом додаткового надано: - Банківські платіжні документи, видаткові та інтернет (перерахована сума платежу не відповідає вартості товарів) дані документи неможливо прив`язати до нашої поставки товару, у графі 70 «Призначення платежу» зазначено посилання на Контракт, проте у контракті відсутня інформація про вартість товару», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100627/2;

- «у вищезазначеній фактурі міститься знижка в розмірі 3%, яка непередбачена в контракті», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 №UA209000/2023/100628/2;

- «на вимогу митного органу декларантом додаткового надано: - Банківські платіжні документи, видаткові та інтернет (перерахована сума платежу не відповідає вартості товарів) - дані документи неможливо прив`язати до нашої поставки товару, у графі 70 «Призначення платежу» зазначено посилання на Контракт, проте у контракті відсутня інформація про вартість товару», наведене у Рішенні про коригування митної вартості від 10.10.2023 № UA209000/2023/100628/2

Позивач спростовує тим, що на підтвердження попередньої оплати за товар, декларант надав митному органу:

- платіжну інструкцію в іноземній валюті від 27.09.2023 про оплату на рахунок Компанії Federal- Mogul Global Aftermarket EMEA BV згідно зазначеного вище Контракту коштів в сумі 45 329,25 (сорок п`ять тисяч триста двадцять дев`ять) євро 25 євроцентів,

- платіжну інструкцію в іноземній валюті від 10.08.2023 року про оплату на рахунок Компанії Federal-Mogul Global Aftermarket EMEA BV згідно зазначеного вище Контракту коштів в сумі 7 452,71 (сім тисяч чотириста п`ятдесят два) євро 71 євроцент.

Зазначені твердження митного органу ніяким чином не впливають на рівень заявленої митної вартості оцінюваних товарів у розумінні ч. 5 ст. 58 МК України, відповідно до якої ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.

Визначаючи митну вартість за першим методом, декларант до фактурної вартості додав також витрати з перевезення товару від місця передачі перевізнику до кордону України товару в сумі 9750,00 грн. Ці витрати підтверджуються Договором транспортного експедирування № 18-02-22/4-1 від 18.02.2022, Довідкою про транспортно-експедиційні витрати від 03.10.2023, Актом виконаних робіт з організації і виконання перевезень вантажів № 11-10 від 11.10.2023, тощо.

По суті, відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначених у митних деклараціях, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах, а тому вважаємо, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.

Суд враховує, аргументи позивача про те, що вимога про надання додаткових документів, як право контролюючого органу може бути скерована у випадку при наявності умов, якщо документи, подані декларантом містять розбіжності, чи в них наявні ознаки підробки, чи документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (ч. 3 ст. 53 МК України).

Відповідач має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із п.п. 1 ч. 4 ст. 54 МК України, митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Тобто, фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Лише несвоєчасність оплати партії товару не вказує на та не утворює розбіжності, які містяться у наданих для митного оформлення документах.

Відповідно судом не встановлено невідповідності у поданих документах заявлені числові значення митної вартості.

Позивач також спростовує посилання відповідача в спірних рішеннях про коригування митної вартості, як на джерело інформації для коригування митної вартості МД: від 24 08.2023 23UA43U2, від 26.07.2023 № UA8072000/2023/009409, від 18.08.2023 № UA205140/2023/066336, при застосуванні методу визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів 2б (ст. 60 МК України), оскільки в спірних рішеннях про коригування митної вартості відповідач не навів жодних пояснень щодо обсягів партії подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, не зазначив докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів.

Суд встановив, що позивачем було надано митному органу для митного оформлення імпортованого товару документи, які ідентифікували товар, містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами ст. 58 МК України.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Законодавством визначений чіткий перелік підстав за наявності яких митний орган вправі витребувати від декларанта додаткові документи для підтвердження митної вартості товарів. Такими підставами, зокрема є наявність розбіжностей у документах; наявність ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З матеріалів справи вбачається, що повідомлення митного органу про витребування у позивача додаткових документів не містить посилання на підстави встановлені законом, не містить вказівки на конкретні документи, які викликали сумніви, і які повинні бути надані для їх усунення. Так митний орган не зазначає у повідомленні про те, що подані декларантом документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; не вказує на наявність ознак підробки; не вказує, що такі документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суд констатує, що аналіз змісту документів, наданих позивачем для підтвердження митної вартості засвідчує, що вони не містять розбіжностей, у них відсутні ознаки підробки, вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відтак у митного органу не могло бути об`єктивних підстав для обґрунтованих сумнівів у правильності визначення декларантом митної вартості за основним методом.

По суті, декларантом надано всі наявні документи, які містять числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, яка підлягає сплаті за ці товари, які піддаються обчисленню та підтверджуються документально, зокрема, і щодо оплати за транспортування.

Згідно з пунктом 2.1. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року N 598, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Згідно з правилами заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, встановлено, що графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» має містити окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, також пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості.

Отже, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Суд зазначає, що митним органом не було вказано жодних даних щодо МД: від 24 08.2023 23UA43U2, від 26.07.2023 № UA8072000/2023/009409, від 18.08.2023 № UA205140/2023/066336, які слугували джерелом інформації для коригування митної вартості. У спірних рішеннях, відповідач не надав жодних обґрунтувань щодо джерела інформації, чому ним обрано саме цю митну декларацію.

Відповідач має доступ до цінової бази усіх ввезених на митну територію України товарів та може відібрати за критерієм «код УКТЗЕД» всі митні оформлення за першим методом за певний період та проілюструвати діапазон оформленої митної вартості (від мінімальної до максимальної) ідентичних чи подібних товарів, вказавши обсяг поставок, країну походження тощо. Тому зазначення лише номеру та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, без будь-якого обґрунтування їх вибору, без пояснення критеріїв відбору, а також докладної інформації щодо номенклатури, характеристик товару, умов поставки тощо суперечать вищезазначеним положенням законодавства та є самостійною підставою для скасування рішення про коригування митної вартості.

Подібна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19.09.2022 року (справа №1.380.2019.004890).

Суд вважає, що декларант надав відповідачу всі необхідні документи і в тому числі товаросупровідні документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару, а підстав для невизнання позивачем заявленої митної вартості не було. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню резервного методу.

Відповідач не надав доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, а саме по собі зазначення митним органом у спірному рішенні про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення. Крім того, у різний спосіб оцінюючи одні і ті ж факти та документи, відповідач вводить позивача у правову невизначеність.

Таким чином, спірні рішення відповідача є протиправними та підлягають скасуванню.

Також суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

З цих же по суті підстав, судом не враховуються заперечення відповідача.

Відповідно позовні вимоги позивача підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОКТА ЛВ» (79035, Львівська обл., м. Львів, вул. Зелена, буд. 149, ) до Львівської митниці (79000, Львівська обл., м. Львів, вул. Костюшка Т., буд. 1, ) про визнання протиправним рішення про коригування митної вартості товарів, - задоволити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Львівської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 10.10.2023 року № UA209000/2023/100627/2.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Львівської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 10.10.2023 року № UA209000/2023/100628/2.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці (79000, Львівська обл., м. Львів, вул. Костюшка Т., буд. 1, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОКТА ЛВ» (79035, Львівська обл., м. Львів, вул. Зелена, буд. 149, ) 5368,00 грн сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст. 295 -297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Рішення складено в повному обсязі 30.12.2024 року.

Суддя Гавдик З.В.