Справа № 160/21891/24
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 грудня 2024 року м. Дніпросправа № 160/21891/24

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Шальєва В.А.,

перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу представника Бритавської Валентини Михайлівни за довіреністю Акерман Наталії Іванівни на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 та додаткове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 в адміністративній справі № 160/21891/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 у справі № 160/21891/24 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходу з 17.02.2020 року.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати з оплати судового збору у розмірі 484,48 грн.

Додатковим рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 у справі № 160/21891/24

Заяву представника ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення задоволено частково.

Відмовлено в ухваленні додаткового рішення в частині вимог про зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області визначити ОСОБА_1 як не працюючого пенсіонера.

Відмовлено в задоволенні наступних позовних вимог ОСОБА_1 :

- визнати протиправними дії щодо визначення ОСОБА_1 як працюючого пенсіонера, протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо не здійснення перерахунку розміру пенсії;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області перерахувати розмір пенсії за віком ОСОБА_1 з 17.02.2020 року.

Не погодившись з такими рішеннями суду першої інстанції, представником Бритавської Валентини Михайлівни за довіреністю Акерман Наталією Іванівною подано 23.12.2024 апеляційну скаргу до Третього апеляційного адміністративного суду.

Ознайомившись з поданою скаргою, вважаю, що остання не відповідає вимогам, встановленим статтями 295, 296 КАС України, виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 296 КАС України апеляційна скарга подається у письмовій формі.

Згідно пункту 5 частини другої цієї статті в апеляційній скарзі зазначаються вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції.

Як встановлено судом, в одній апеляційній скарзі заявник просить скасувати рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 та додаткове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 в адміністративній справі № 160/21891/24.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що нормами КАС України не передбачене одночасне оскарження декількох судових рішень однією апеляційною скаргою, крім випадків, коли заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на постанову суду першої інстанції.

Таким чином, скаржнику необхідно подати до Третього апеляційного адміністративного суду належним чином оформлені окремі апеляційні скарги на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 та додаткове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 в адміністративній справі № 160/21891/24.

Щодо сплати судового збору.

Згідно з пунктом 1 частини п`ятої статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 3674-VI судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно абзацу третього частини першої статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється: за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону № 3674-VI).

Частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на 01.01.2024 становив 3028 грн, та відповідно дорівнює 1211,20 грн (3028 грн х 0,4).

За подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу другого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, розмір судового збору, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви складає 1211,20 грн, отже, судовий збір за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на оскаржуване рішення суду становить 1816,80 грн (1211,20 грн х 150%), та з урахуванням понижуючого коефіцієнту складає 1453,44 грн.

А також, відповідно до обставин справи, судовий збір за подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги на оскаржуване додаткове рішення суду становить 1816,80 грн (1211,20 грн х 150%), та з урахуванням понижуючого коефіцієнту складає 1453,44 грн.

У матеріалах справи відсутні докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Натомість, скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, в обгрунтування якого зазначено, що апелянт є особою похилого віку, предметом позову у цій справі є захист соціальних прав фізичної особи на належне пенсійне забезпечення, а розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Вирішуючи заявлене клопотання, зазначаю наступне.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена норма кореспондується із положеннями статті 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд зазначає, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень такого майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Крім того, повне звільнення від оплати усіх судових витрат застосовується судом до тих осіб, рівень статків яких не дозволяє взагалі робити будь-які судові витрати, інакше вони неспроможні будуть забезпечити свої найнеобхідніші життєві потреби (житло, харчування тощо).

Доказами майнового стану особи можуть бути документи, що підтверджують розмір доходу заявника (зокрема, довідка про розмір доходів); інші документи, на підставі яких суд може зробити висновок про те, що дохід менший, аніж розмір прожиткового мінімуму, що встановлений законом (довідка Пенсійного фонду про розмір нарахованого та виплаченого пенсійного забезпечення).

При цьому, такі докази мають підтверджувати майновий стан особи за рік, який передує року звернення до суду, тобто у даному випадку за 2023 рік.

До апеляційної скарги скаржником долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з І кварталу 2023 року по 1 квартал 2024 року, згідно з якими дохід скаржника за вказаний період становить « 0».

При цьому, згідно наданої довідки № 956827, сформованої органом Пенсійного фонду 07.11.2024, ОСОБА_1 перебуває на обліку в Кам`янському об`єднаному управлінні ПФУ в Дніпропетровській області і отримує пенсію за віком, з лютого 2020 року по жовтень 2024 року сума пенсійних виплат складає 109311,28 грн.

Зазначені обставини свідчать про те, що відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з І кварталу 2023 року по 1 квартал 2024 року не є доказом того, що позивач не має доходу для сплати судового збору.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що надані позивачем документи не можуть свідчити про те, що позивач не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб, зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, тощо).

Скаржником не надано також документів на підтвердження того, що вона має статус малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму, що могло б беззаперечно свідчити про скрутне матеріальне становище заявника.

Отже, апелянтом не надано доказів на підтвердження того, що сплата судового збору за подання апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції у цій справі може позбавити його фінансової можливості на отримання життєво необхідних потреб.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому згідно з частиною другою статті 298 КАС України вона підлягає залишенню без руху з наданням особі, яка звернулась з апеляційною скаргою строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі викладеного, керуючись статтями 133, 169, 296, 298 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу представника Бритавської Валентини Михайлівни за довіреністю Акерман Наталії Іванівни на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 та додаткове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 в адміністративній справі № 160/21891/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати апелянту протягом 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху усунути недоліки апеляційної скарги, а саме надати:

- належним чином оформлену окрему апеляційну скаргу з викладенням вимог, відповідних обставинам справи, на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 в адміністративній справі № 160/21891/24;

- належні докази сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції;

- належним чином оформлену окрему апеляційну скаргу з викладенням вимог, відповідних обставинам справи, на додаткове рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 в адміністративній справі № 160/21891/24;

- належні докази сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на додаткове рішення суду першої інстанції;

Судовий збір сплатити за такими реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA1004628, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: *;101;____ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа)).

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного подання до суду.

У разі невиконання вимог цієї ухвали, апеляційна скарга повертається апелянту.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась з апеляційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 325 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Шальєва