Справа № 580/8453/24
Суддя: Альона КАЛІНОВСЬКА
Дата ухвалення: 2024-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2024 року справа № 580/8453/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Каліновської А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Шапошник Я.О.,

позивача ОСОБА_1 (особисто),

представників відповідача Балабана Д.О., Боровець Р.Р. (в порядку самопредставництва),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача публічне акціонерне товариство Черкасиобленерго, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача публічне акціонерне товариство Черкасиобленерго (далі третя особа), в якому просить:

- визнати неправомірними дії Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо не надання інформації на адвокатський запит Савости Сергій Васильовича від 13.08.2024;

- зобов?язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надати повну інформацію документи на адвокатський запит Савости Сергія Васильовича від 13.08.2024, а саме: надати детальний розрахунок (обчислення) економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на підставі якого постановою НКРЕКП від 19 листопада 2019 року № 2406 розраховано та затверджено для ПАТ Черкасиобленерго економічні коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 класу напруги на 2020 рік на рівні - 0,0406 (відносних одиниць) та електричними мережами 2 класу напруги на 2020 рік на рівні - 0,1164 (відносних одиниць); повідомити (надати) всі величини/одиниці та їх назву (умовне позначення) згідно формул, які були взяті НКРЕКП для розрахунку економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ Черкасиобленерго на 2020 рік; повідомити прізвище ім?я по-батькові та займану посаду посадових осіб, які проводили розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ Черкасиобленерго на 2020 рік.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 13.08.2024 позивачем направлено адвокатський запит до НКРЕКП з проханням надати детальний розрахунок (обчислення) економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на підставі якого постановою НКРЕКП від 19 листопада 2019 року № 2406 розраховано та затверджено для ПАТ «Черкасиобленерго» економічні коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 класу напруги на 2020 рік на рівні 0,0406 (відносних одиниць) та електричними мережами 2 класу напруги на 2020 рік на рівні 0,1164 (відносних одиниць); повідомити всі величини/одиниці та їх назву (умовне позначення) згідно формул, які були взяті НКРЕКП для розрахунку економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ «Черкасиобленерго» на 2020 рік; повідомити прізвище ім`я по-батькові та займану посаду посадових осіб, які проводили розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ «Черкасиобленерго» на 2020 рік. Однак, у відповідь на адвокатський запит від 13.08.2024 відповідачем листом від 19.08.2024 не надало запитуваної інформації по суті адвокатського запиту.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, зазначених вище.

Представник відповідача у відзиві на позов зазначив, що позивач повинен довести, а суд встановити факти або обставини, які б свідчили про порушення індивідуально виражених прав чи інтересів позивача з боку відповідача, внаслідок вчинення його дій та прийняття оскаржуваного рішення. Положення чинного КАС України не передбачає права на звернення до суду з метою дотримання «законності». Крім того, обставини справи, відповідно до законодавства, повинні бути підтверджені певними конкретними засобами доказування та не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Водночас, позивачем в адміністративному позові не наведено доказів та фактів, що підтвердили б дійсне порушення його прав, внаслідок неправомірних дій НКРЕКП під час розгляду адвокатського запиту Савости С.В. від 13.08.2024, оскільки регулятор надав повну та вичерпну відповідь на запитувану інформацію.

Представники відповідача, у судовому засіданні заперечили проти задоволення позовних вимог.

Третя особа письмових пояснень на позов не надала, в судове засідання свого представника не направила.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, суд встановив наступне.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що відповідно свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю Серії ЧК №001379 Савоста Сергій Васильович має право на зайняття адвокатською діяльністю.

13.08.2024 позивачем направлено адвокатський запит до НКРЕКП з проханням надати детальний розрахунок (обчислення) економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на підставі якого постановою НКРЕКП від 19 листопада 2019 року № 2406 розраховано та затверджено для ПАТ «Черкасиобленерго» економічні коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 класу напруги на 2020 рік на рівні 0,0406 (відносних одиниць) та електричними мережами 2 класу напруги на 2020 рік на рівні 0,1164 (відносних одиниць); повідомити всі величини/одиниці та їх назву (умовне позначення) згідно формул, які були взяті НКРЕКП для розрахунку економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ «Черкасиобленерго» на 2020 рік; повідомити прізвище ім`я по-батькові та займану посаду посадових осіб, які проводили розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ «Черкасиобленерго» на 2020 рік.

На вказаний запит позивача від 13.08.2024, відповідач листом від 19.08.2024 №9261/17.1.2/7-24 повідомив, що розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії (далі - ЕКПТВЕ) здійснюється відповідно до Положення про порядок подання, визначення та затвердження економічних коефіцієнтів нормативних та прогнозованих технологічних витрат електроенергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 27.07.2017 № 981 (у редакції постанови НКРЕКП від 27.12.2017 № 1424, що діяла на дату прийняття постанови НКРЕКП «Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік» від 19.11.2019 № 2406 (далі - Постанова)) (далі - Положення). Відповідно до пункту 2.1 Положення всі оператори системи розподілу (далі - ОСР) щороку подають до НКРЕКП документи, необхідні для затвердження ЕКПТВЕ, а саме форми звітності № 2-НКРЕ (місячна) «Звітні дані про обсяги передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами та нормативні технологічні витрати електроенергії за 1 - 2 класами напруги» та 1Б-ТВЕ «Структура балансу електроенергії та технологічних витрат електроенергії (ТВЕ) на передачу по електричних мережах» за три завершені річні періоди (січень - грудень), на базі яких розраховуються ЕКПТВЕ, а також протокол затвердження НХТВЕ, розрахований на базі завершеного річного періоду.

У зв`язку з цим, створення документа, який фіксує відповідний розрахунок ЕКПТВЕ є недоцільним та Положенням не передбачено.

Також, згідно з пунктом 2.3 Положення НКРЕКП розглядає надані матеріали у строк, що не перевищує 15 робочих днів з дня їх отримання, а також готує необхідні документи щодо затвердження ЕКПТВЕ для розгляду на засіданні НКРЕКП, що проводиться у формі відкритого слухання.

Відповідно до Порядку підготовки засідань НКРЕКП (що діяв на дату прийняття Постанови), визначеного у главі 7 Регламенту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», затвердженого постановою НКРЕКП від 06.12.2016 № 2133, відповідні структурні підрозділи, питання яких винесені на розгляд засідання НКРЕКП, не пізніше як за чотири робочі дні (до 14-00) до дня проведення засідання готують проекти рішень НКРЕКП, зокрема проекти постанов або розпоряджень, що пропонуються до прийняття, та обґрунтування до них, які підписуються керівником структурного підрозділу та візуються членом НКРЕКП, відповідно до розподілу обов`язків, одержані зауваження та пропозиції, а також аргументована позиція НКРЕКП щодо одержаних зауважень, у разі необхідності додають інші документи: аналітичні довідки, таблиці, діаграми тощо, та направляють в електронному вигляді до відділу інформації та комунікацій з громадськістю для оприлюднення на офіційному веб-сайті НКРЕКП.

З огляду на наведене, детальний розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 та 2 класів напруги, на підставі якого затверджено для ПАТ «Черкасиобленерго» ЕКПТВЕ на 2020 рік, в НКРЕКП відсутній.

Позивач вважаючи, що відповідач протиправно по суті не надав витребувану інформацію, звернувся до суду із вказаним позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні врегульовані Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Статтею 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.1, 2 ч.1 ст.20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема:

1) звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб);

2) представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Згідно з ч.1 ст.24 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" регламентує питання подання адвокатського запиту. Так, частина перша даної статті унормовує, що адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Вимагати від адвоката подання разом з адвокатським запитом інших документів забороняється.

Частина 2 наведеної статті встановлює, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

За приписами ч.1 ст.26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути:

1) договір про надання правової допомоги;

2) довіреність;

3) ордер;

4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Частиною другою наведеної статті визначено, що ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Аналізуючи наведені норми, суд висновує, що подання адвокатом адвокатського запиту, у зв`язку із наданням правової допомоги на підставі договору про надання правової допомоги, є професійним правом адвоката, достатніми документами для підтвердження повноважень адвоката у разі направлення адвокатського запиту, зокрема, до суб`єкта владних повноважень, про надання інформації, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту, є копії ордера та копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Верховний Суд у постанові від 21 березня 2024 року справа №640/7688/21 зробив висновок, що Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (№5076-VI) не містить заборони запитувати в адвокатському запиті публічну інформацію, якщо це необхідно для захисту інтересів клієнта. Тобто, адвокатський запит може стосуватися й надання публічної інформації. Але, у такому разі адвокат у запиті, крім посилання на відповідні статті Закону № 5076-VI, зобов`язаний послатися й на відповідні статті Закону № 2939-VI, як на підставу для отримання інформації, яка підпадає під визначення публічної, а також дотриматися вимог останнього й звернути увагу суб`єкта, якому адресовано адвокатський запит, на його статус розпорядника публічної інформації.

У свою чергу адвокатський запит від 13.08.2024 стосується інформації яка є публічною за своїм змістом про що наголошено у самому адвокатському запиті, а НКРЕКП є суб`єктом владних повноважень та відповідно розпорядником публічної інформації.

Разом з цим, 08.07.2024 ПАТ «Черкасиобленерго» зверталося до НКРЕКП із запитом на отримання публічної інформації перелік запитуваної інформації у якому є тотожним запитуваній інформації в адвокатському запиті від 13.08.2024. Однак у відповідь на вказаний запит про отримання публічної інформації товариство отримало іншу інформацію, зокрема звіти з урахуванням яких було розраховано ЕКПТВЕ, але ці звіти не містять відповідного розрахунку.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що 13.08.2024 позивачем направлено адвокатський запит до НКРЕКП з проханням надати детальний розрахунок (обчислення) економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на підставі якого постановою НКРЕКП від 19 листопада 2019 року № 2406 розраховано та затверджено для ПАТ «Черкасиобленерго» економічні коефіцієнти прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 класу напруги на 2020 рік на рівні 0,0406 (відносних одиниць) та електричними мережами 2 класу напруги на 2020 рік на рівні 0,1164 (відносних одиниць); повідомити всі величини/одиниці та їх назву (умовне позначення) згідно формул, які були взяті НКРЕКП для розрахунку економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ «Черкасиобленерго» на 2020 рік; повідомити прізвище ім`я по-батькові та займану посаду посадових осіб, які проводили розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ «Черкасиобленерго» на 2020 рік.

На вказаний запит позивача від 13.08.2024, відповідач листом від 19.08.2024 №9261/17.1.2/7-24 повідомив, що розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії (далі - ЕКПТВЕ) здійснюється відповідно до Положення про порядок подання, визначення та затвердження економічних коефіцієнтів нормативних та прогнозованих технологічних витрат електроенергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 27.07.2017 № 981 (у редакції постанови НКРЕКП від 27.12.2017 № 1424, що діяла на дату прийняття постанови НКРЕКП «Про затвердження економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги на 2020 рік» від 19.11.2019 № 2406 (далі - Постанова)) (далі - Положення). Відповідно до пункту 2.1 Положення всі оператори системи розподілу (далі - ОСР) щороку подають до НКРЕКП документи, необхідні для затвердження ЕКПТВЕ, а саме форми звітності № 2-НКРЕ (місячна) «Звітні дані про обсяги передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами та нормативні технологічні витрати електроенергії за 1 - 2 класами напруги» та 1Б-ТВЕ «Структура балансу електроенергії та технологічних витрат електроенергії (ТВЕ) на передачу по електричних мережах» за три завершені річні періоди (січень - грудень), на базі яких розраховуються ЕКПТВЕ, а також протокол затвердження НХТВЕ, розрахований на базі завершеного річного періоду.

У зв`язку з цим, створення документа, який фіксує відповідний розрахунок ЕКПТВЕ є недоцільним та Положенням не передбачено.

Також, згідно з пунктом 2.3 Положення НКРЕКП розглядає надані матеріали у строк, що не перевищує 15 робочих днів з дня їх отримання, а також готує необхідні документи щодо затвердження ЕКПТВЕ для розгляду на засіданні НКРЕКП, що проводиться у формі відкритого слухання.

Відповідно до Порядку підготовки засідань НКРЕКП (що діяв на дату прийняття Постанови), визначеного у главі 7 Регламенту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», затвердженого постановою НКРЕКП від 06.12.2016 № 2133, відповідні структурні підрозділи, питання яких винесені на розгляд засідання НКРЕКП, не пізніше як за чотири робочі дні (до 14-00) до дня проведення засідання готують проекти рішень НКРЕКП, зокрема проекти постанов або розпоряджень, що пропонуються до прийняття, та обґрунтування до них, які підписуються керівником структурного підрозділу та візуються членом НКРЕКП, відповідно до розподілу обов`язків, одержані зауваження та пропозиції, а також аргументована позиція НКРЕКП щодо одержаних зауважень, у разі необхідності додають інші документи: аналітичні довідки, таблиці, діаграми тощо, та направляють в електронному вигляді до відділу інформації та комунікацій з громадськістю для оприлюднення на офіційному веб-сайті НКРЕКП.

З огляду на наведене, детальний розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 та 2 класів напруги, на підставі якого затверджено для ПАТ «Черкасиобленерго» ЕКПТВЕ на 2020 рік, в НКРЕКП відсутній.

Тобто, відповідачем у вищезазначеному листі від 19.08.2024 №9261/17.1.2/7-24 не надано позивачу запитуваної ним інформації.

Положеннями ст. 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13 січня 2011 № 2939-VI (далі Закон 2939-VІ) визначені вимоги до інформаційного запиту, зокрема запит на інформацію має містити загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо.

За змістом статті 1 Закону № 2939-VІ публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом; публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Отже, визначальною ознакою публічної інформації є те, що вона по своїй суті є заздалегідь готовим зафіксованим на певному носії продуктом, отриманим або створеним виключно суб`єктом владних повноважень у процесі виконання своїх обов`язків та володіти яким у подальшому може будь-який розпорядник публічної інформації, навіть якщо він не є суб`єктом владних повноважень.

У відповіді на запит позивача відповідач в листі від 19.08.2024 №9261/17.1.2/7-24 вказує, що детальний розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електричної енергії електричними мережами 1 та 2 класів напруги, на підставі якого затверджено для ПАТ «Черкасиобленерго» ЕКПТВЕ на 2020 рік, в НКРЕКП відсутній.

Крім того вказаним листом відповідач не надав відповідь щодо посадових осіб, які проводили розрахунок економічних коефіцієнтів прогнозованих технологічних витрат електроенергії електромережами 1 та 2 класів напруги для ПАТ «Черкасиобленерго» на 2020 рік.

В розумінні положень ч. 1, 2 ст. 23 Закону № 2939-VI рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Запитувач має право оскаржити: 1) відмову в задоволенні запиту на інформацію; 2)відстрочку задоволення запиту на інформацію; 3) ненадання відповіді на запит на інформацію; 4) надання недостовірної або неповної інформації; 5) несвоєчасне надання інформації; 6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону; 7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Отже, враховуючи те, що відповідач відмов у задоволенні запиту на інформацію позивача та з огляду на положення ст. 23 Закону № 2939-VI, а саме, що запитувач має право оскаржити відмову в задоволенні запиту на інформацію до суду, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, та визнання протиправними дій щодо відмови у задоволенні адвокатського запиту ОСОБА_1 від 13.08.2024 та зобов?язання відповідача повторно розглянути адвокатський запит Савости Сергій Васильовича від 13.08.2024 та надати відповідь з у рахуванням висновків суду.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є частково обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити частково.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, то судові витрати зі сплати судового збору, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Інших доказів понесених судових витрат, станом на час прийняття рішення, матеріали справи не містять.

Керуючись ст.ст.2-14, 138-139, 143, 242-245, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати дії Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо відмови у задоволенні адвокатського запиту ОСОБА_1 від 13.08.2024 протиправними.

Зобов?язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Бродських Сім?ї, 19, ) повторно розглянути адвокатський запит ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) від 13.08.2024 та надати відповідь з у рахуванням висновків суду.

У задоволенні інших вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Бродських Сім?ї, 19, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору в сумі 484 (чотириста вісімдесят чотири) грн 48 коп.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Повний текст рішення виготовлено 27.12.2024.

Суддя Альона КАЛІНОВСЬКА