Справа № 320/62722/24
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 грудня 2024 року м. Київ № 320/62722/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Перепелиця А.М., розглянувши позовну заяву Відкритого акціонерного товариства Хімічний завод «Ріхтер Гедеон» (Резидент Угорщини), інтереси якого в Україні представляє Представництво «Ріхтер Гедеон Нрт.» до Міністерства охорони здоров`я України про визнання протиправним та нечинним наказу, визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Відкрите акціонерне товариство Хімічний завод «Ріхтер Гедеон» (Резидент Угорщини), інтереси якого в Україні представляє Представництво «Ріхтер Гедеон Нрт.» з позовом до Міністерства охорони здоров`я України про визнання протиправним та нечинним наказу, визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, в якому просить:

- визнати протиправним та нечинним Наказ Міністерства охорони здоров`я України від 05.08.2020 №1801 «Про затвердження Порядку припинення дії реєстраційного посвідчення на лікарський засіб та Положення про Комісію Міністерства охорони здоров`я України з припинення дії реєстраційного посвідчення на лікарський засіб», зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 28.10.2020 за №1062/35345, в частині змін, внесених Наказами Міністерства охорони здоров`я України:

від 19.07.2022 №1251 «Про затвердження Змін до Порядку припинення дій реєстраційного посвідчення на лікарський засіб», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29.07.2022 № 859/38195;

від 08.04.2023 №668 «Про затвердження Змін до Порядку припинення дії реєстраційного посвідчення на лікарський засіб та Положення про Комісію Міністерства охорони здоров`я України з припинення дії реєстраційного посвідчення на лікарський засіб», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 26.04.2023 №682/39738, зі змінами, внесеними Наказом МОЗ України від 01.05.2023 №815 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 08.04.2023 №668», зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05.05.2023 №740/39796;

визнати діяння та рішення Міністерства охорони здоров`я України, що провадились/приймалось на відповідних етапах ініційованої за підпунктом 10 пункту 1 Розділу II Порядку процедури з тимчасової заборони обігу 14-ти лікарських засобів Позивача, згідно з переліком наведеним у додатку 1 до Листа-повідомлення від 12.12.2023 №24-04/36851/2-23, в тому числі: рішення МОЗ України щодо формування переліку з 14-ти лікарських засобів позивача, які підлягатимуть тимчасовій забороні застосування, доведене до відома Компанії листом-повідомленням від 12.12.2023 за вих. №24-04/36851/2-23 «Про можливе затвердження рішення МОЗ про встановлення тимчасової заборони обігу лікарських засобів, наведених у додатку до цього листа протягом дванадцяти місяців у випадку не надання гарантійних зобов`язань (плану припинення виробництва лікарських засобів у державі-агресорі (російській федерації) чи Республіці Білорусь)», протиправними та скасувати останнє.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України з огляду на наступне.

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої вказаної статті КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У контексті наведеного, позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, оскільки саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 КАС України. Суд також зауважує, що цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійсненні судочинства за його позовною заявою.

При цьому, суд звертає увагу, що позовні вимоги в частині «визнати діяння та рішення Міністерства охорони здоров`я України, що провадились/приймалось на відповідних етапах ініційованої за підпунктом 10 пункту 1 Розділу II Порядку процедури з тимчасової заборони обігу 14-ти лікарських засобів Позивача, згідно з переліком наведеним у додатку 1 до листа-повідомлення від 12.12.2023 №24-04/36851/2-23, в тому числі: рішення МОЗ України щодо формування переліку з 14-ти лікарських засобів позивача, які підлягатимуть тимчасовій забороні застосування, доведене до відома Компанії листом-повідомленням від 12.12.2023 за вих. №24-04/36851/2-23 «Про можливе затвердження рішення МОЗ про встановлення тимчасової заборони обігу лікарських засобів, наведених у додатку до цього листа протягом дванадцяти місяців у випадку не надання гарантійних зобов`язань (плану припинення виробництва лікарських засобів у державі-агресорі (російській федерації) чи Республіці Білорусь)», протиправними та скасувати останнє.» не мають юридичної визначеності з урахуванням приписів статті 5 КАС України, оскільки не містять реквізитів рішень (номер, дата), які позивач просить визнати протиправними та скасувати.

Суд зауважує, що у пункті 10 частини другої статті 245 КАС України дійсно передбачено право суду захистити право позивача в інший спосіб, аніж це передбачено у попередніх пунктах цієї норми, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав.

Також згідно із частиною другою статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Проте, за змістом зазначеної норми це право суд може здійснити за результатом розгляду справи за наявності на це підстав. Тобто процесуальний закон надає право (не обов`язок) суду вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів.

Суд не наділений повноваженнями визначати спосіб захисту порушеного права на стадії відкриття провадження, оскільки саме позивач наділений правом на звернення та обов`язком визначення способу захисту. Відсутність конкретних вимог позивача, у прохальній частині, позбавляє суд, за наявності на те підстав, застосувати ефективний спосіб судового захисту.

Такий висновок викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 22 лютого 2024 року у справі №990/150/23.

Окрім того, суд звертає увагу, що лист-повідомлення від 12.12.2023 №24-04/36851/2-23, на який посилається позивач в прохальній частині позовної заяви, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятого у формі акта індивідуальної дії чи нормативно-правового акта.

Суд звертає увагу, що предметом оскарження в адміністративному судочинстві може бути рішення суб`єкта владних повноважень, яке на підставі статті 4 КАС України приймається у формі нормативно-правового акта або акта індивідуальної дії. При цьому, не є актом індивідуальної дії у розумінні цієї статті та не підлягає оскарженню документ, який приймався суб`єктом владних повноважень не з метою реалізації положень нормативного акта, а на виконання виконавчо-розпорядчих функцій, якщо такий документ не визначає обов`язкових правил поведінки та безпосередньо не породжує правових наслідків для особи, а також не є обов`язковим для виконання без прийняття іншого рішення суб`єкта владних повноважень.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 05.10.2020 у справі №755/12736/17.

Таким чином, для усунення зазначених недоліків позивачу необхідно подати до суду належним чином оформлену позовну заяву відповідно до вимог статті 160 КАС України із викладенням прохальної частини у відповідності до законодавства, з урахуванням висновків суду.

Разом з тим, відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини дев`ятої статті 18 КАС України суд проводить розгляд судової справи за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 122 розділу VI «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 №1845/0/15-21 (з подальшими змінами, внесеними згідно з Рішеннями Вищої ради правосуддя № 83/0/15-22 від 25.01.2022, № 166/0/15-22 від 22.02.2022, № 977/0/15-23 від 12.10.2023, № 700/0/15-24 від 07.03.2024) до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду від 27.12.2024, матеріали позовної заяви Відкритого акціонерного товариства Хімічний завод «Ріхтер Гедеон» (Резидент Угорщини), інтереси якого в Україні представляє Представництво «Ріхтер Гедеон Нрт.» до Міністерства охорони здоров`я України про визнання протиправним та нечинним наказу, визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення (справа №320/62722/24) передано судді Перепелиці А.М. у вигляді роздрукованої позовної заяви на 25 аркушах (без додатків), що свідчить про відсутність у суді можливості формування справ у паперовій формі, які формуються учасниками процесу через підсистему «Електронний Суд».

У зв`язку з відсутністю такої можливості, що є загальновідомим внаслідок неналежного фінансування судів, документи, відповідно, подаються до суду у паперовій формі.

Відповідно до п/п. 15.1, 15.3. пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (п.15.1); розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (п.15.3).

При цьому, суд звертає увагу, що Рада суддів України у рішенні від 05.08.2022 №26 з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів рекомендувала судам у разі відсутності можливості у суді роздрукувати документи, що надійшли до суду в електронній формі через значний їх обсяг, звертатися до учасників судових проваджень з пропозицією додатково подати відповідні документи для суду у паперовій формі.

Цим самим рішенням Рада суддів України закликала усіх учасників судових проваджень:

- з розумінням поставитися до існуючих проблем фінансування судової гілки влади в умовах воєнного стану;

- при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) - додатково подавати їх суду в паперовій формі.

При цьому суд зазначає, що опубліковані Радою суддів України рекомендації мають рекомендаційний характер і враховуються судом у сукупності із нормами чинного законодавства.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. У той же час заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосередньо його, максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У даному випадку, позовна заява з додатками надійшла до суду через підсистему «Електронний Cуд», водночас, її граничний обсяг перевищує 30 аркушів.

Відтак, позивачу слід подати позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- належним чином оформленої позовної заяви у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі, із викладенням прохальної частини у відповідності до законодавства, з урахуванням висновків суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Відкритого акціонерного товариства Хімічний завод «Ріхтер Гедеон» (Резидент Угорщини), інтереси якого в Україні представляє Представництво «Ріхтер Гедеон Нрт.» - залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Перепелиця А.М.