Справа № 320/60846/24
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 грудня 2024 року м. Київ № 320/60846/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Перепелиця А.М., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державної казначейської служби України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, в якому позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність Державної казначейської служби України щодо невиконання виконавчих листів Окружного адміністративного суду м. Києва №640/2334/20 від 27.10.2022 у справі №640/23341/20, шляхом безспірного списання коштів - невиплаченої ОСОБА_1 суддівської винагороди за квітень-серпень 2020 року включно в сумі 776 841,14 грн з рахунків Державної судової адміністрації України за рахунок коштів, передбачених бюджетною програмою КПКВ 0501150 "Виконання рішень судів на користь суддів та працівників апаратів судів» та за рахунок бюджетних асигнувань Державної судової адміністрації України судових витрат на правничу допомогу у розмірі 28000 грн;

- визнати протиправними дії Державної казначейської служби України щодо взяття на облік виконавчих листів Окружного адміністративного суду м. Києва у справі №640/2334/20 про стягнення з Державної судової адміністрації України на користь ОСОБА_1 невиплаченої суддівської винагороди в сумі 776 841,14 грн. за бюджетною програмою КПКВК 3504040 "Заходи щодо виконання рішень суду, що гарантовані державою" по другій черзі заборгованості та судових витрат на правничу допомогу у розмірі 28000 грн. по третій черзі заборгованості;

- зобов`язати Державну казначейську службу України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6, ) здійснити виконання виконавчого листа Окружного адміністративного суду м. Києва у справі №640/2334/20 згідно з порядком та у спосіб, що встановлені у резолютивній частині рішення шляхом стягнення на користь ОСОБА_1 недоотриманої суддівської винагороди в розмірі 776 841,14 грн. за період квітень - серпень 2020 року включно, з утриманням з цієї суми передбачених законом податків та обов`язкових платежів при її виплаті шляхом безспірного списання коштів з бюджетної програми 0501150 "Виконання рішень судів на користь суддів та працівників апаратів судів", головним розпорядником якої є Державна судова адміністрація України (01601, вул. Липська, 18/5, м. Київ, ), обліковуючи виконавчий лист за бюджетною програмою 0501150 "Виконання рішень судів на користь суддів та працівників апаратів судів" та виконавчого листа про стягнення на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Державної судової адміністрації України(01601, вул. Липська, 18/5, м. Київ, ) судових витрат на правничу допомогу у розмірі 28000 грн. з дати їх надходження на виконання, а у разі недостатності коштів бюджетної програми шляхом списання відповідної суми з рахунків Державної судової адміністрації України.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд доходить висновку про те, що дана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог статті 161 КАС України.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною другою статті 132 цього Кодексу розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Частиною першою статті 4 вказаного Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою цієї статті за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір за ставкою у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 грн.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено вимоги немайнового характеру.

Таким чином, сума судового збору за подання вказаного позову складає 1211,20 грн.

До позовної заяви позивачем не додано документа про сплату судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору у цій справі відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Так, пункт 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» закріплює дві категорії справ, за позовні вимоги у яких позивачі звільняються від сплати судового збору, а саме: про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Суд зазначає, що предметом оскарження у даній справі є дії та бездіяльність відповідача щодо виконання (невиконання) виконавчих листів Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.10.2022 у справі №640/23341/20.

Зокрема, виконавчий лист виданий на підставі рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 05.08.2022 у справі №640/23341/20 такого змісту:

- стягнути з Державної судової адміністрації України на користь ОСОБА_1 суддівську винагороду за квітень-серпень 2020 року у розмірі 776 841,14 грн (сімсот сімдесят шість тисяч вісімсот сорок одна гривня чотирнадцять копійок) шляхом безспірного списання коштів за бюджетною програмою 0501150 «Виконання рішень судів на користь суддів та працівників апаратів судів» відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845.

Відповідно до постанови Верховного Суду в справі № 728/2955/18 від 10 січня 2019 року, починаючи з 1 вересня 2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Тобто, Верховний Суд дійшов висновку, що п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» чітко визначено вимоги, які випливають з норм трудового законодавства, які не підлягають оплаті судовим збором при зверненні до суду.

Отже в даному випадку позивач був звільнений від сплати судового збору у справі №640/23341/20, що вбачається з рішення суду від 05.08.2022, оскільки предмет цієї справи пов`язаний з стягненням заробітної плати (в даному випадку суддівської винагороди).

При цьому суд зазначає, що предметом спору виходячи з позовних вимог у цій справі є бездіяльність органу казначейської служби при виконанні виконавчих документів, виданих у справі №640/23341/20, що в свою чергу не відповідає п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Крім того п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» не містить будь-яких тверджень про те, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, в тому числі у разі оскарження дії/бездіяльності органів казначейства.

Таким чином, суд не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

Окрім того, з аналізу матеріалів позовної заяви вбачається, що в тексті позовної заяви в якості третьої особи позивач зазначає Державну судову адміністрацію, з приводу чого суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч.2 ст.49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Згідно ч.5 ст.49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Суд зазначає, що предметом спору у даній адміністративній справі є, за доводами позивача, протиправні дії/бездіяльність Державної казначейської служби України щодо невиконання (виконання) виконавчих листів Окружного адміністративного суду м. Києва №640/2334/20 від 27.10.2022 у справі №640/23341/20.

При цьому, суд звертає увагу на ту обставину, що текст позовної заяви не містить належних обґрунтувань щодо залучення в якості третьої особи - Державної судової адміністрації України, позивач взагалі не зазначає, яким саме чином розгляд даної справи може вплинути на права та обов`язки вказаного суб`єкта, також позивачем всупереч вимогам чинного законодавства не зазначено на стороні позивача чи відповідача має виступати вказана третя особа, у зв`язку з чим суд дійшов до висновку про те, що позивачу необхідно зазначити на які права чи обов`язки та яким чином може вплинути рішення суду у справі щодо вказаної особи, зазначити відповідно до вимог приписів процесуального законодавства на якій стороні має виступати вказана третя особа або зазначити склад осіб, у відповідності до вимог КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу п`ятиденного строку з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків, шляхом подання до суду:

- оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.

- належним чином оформленої позовної заяви з зазначенням на які права чи обов`язки та яким чином може вплинути рішення суду у справі щодо Державної судової адміністрації, зазначити відповідно до вимог приписів процесуального законодавства на якій стороні має виступати вказана третя особа або зазначити склад осіб, у відповідності до вимог КАС України.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Перепелиця А.М.