Справа № 520/24899/24
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

30 грудня 2024 року № 520/24899/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Бадюкова Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РТК-ЛІДЕР" до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "РТК-ЛІДЕР" (далі по тексту позивач, ТОВ "РТК-ЛІДЕР") звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Київської митниці (далі по тексту відповідач, митниця), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості від 18.07.2024№UА100000/2024/000116/2;

- стягнути з відповідача понесені витрати по оплаті судового збору в сумі 3028,00 грн. та переклад документів в сумі 2600,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що спірні рішення про коригування митної вартості товарів, в якому митна вартість визначена не за ціною договору, а за резервним методами, є неправомірними, оскільки митному органу було надано всі необхідні документи, які містять достатні відомості про складові митної вартості товару, дають можливість пересвідчитись у правильності задекларованої митної вартості товару. Надані документи в сукупності виключають розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, містять достатні відомості про складові митної вартості.

Ухвалою суду від 09.09.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі та запропоновано, зокрема: відповідачу надати відзив на позов, позивачу надати відповідь на відзив, відповідачу надати заперечення на відповідь позивача, визначено відповідачу строк для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що в спірних правовідносинах діяв в межах чинного законодавства України.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Згідно положень ст. ст. 12, 257 КАС України даний спір віднесено до категорії справ, що підлягають розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, враховуючи, що відповідача повідомлено належним чином про наявність позову щодо оскарження його рішення.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАСУ суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Суд, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступне.

08.07.2024 року декларантом ТОВ «РТК-ЛІДЕР» (61158, м. Харків, вул. Єнакіївська, буд.2, ), ОСОБА_1 до Київської митниці була подана митна декларація №24UА63U5 на товари: «Вироби з чорних металів» згідно переліку графи 31 митної декларації, придбані за ціною договору за 19209,35 дол. США.

Для підтвердження заявленої митної вартості товару до митниці разом з митною декларацією декларантом позивача були подані документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, визначені статтею 53 Митного кодексу України, а саме зовнішньо економічний контракт №ТВ0222 від 22.03.2024; специфікацію №1 від 22.03.2024, комерційний інвойс №ТVZТ0222 від 22.03.2024, експортну митну декларацію №54505766 від 16.04.2024, коносамент (Bill of landing) №ZМ24040517 від 15.04.2024, прайс-лист від 22.03.2024, документи щодо транспортування товару, платіжні документи про оплату вартості товару в сумі 19209,35 дол.США тощо, що підтверджують вартість та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

За результатом консультації з митним органом імпортовані товари заявлені до митного оформлення за ціною 17167,95 дол. США (графа 8 Декларації митної вартості від 08.07.2024 до МД №3569 та графа 42 митної декларації №24UА 63155 від 08.07.2024 року).

Водночас, у процесі здійснення процедури митного контролю та оформлення, посадовою особою Київської митниці було вказано на не підтвердження числових значень складових 1 митної вартості та виявлення розбіжностей та запропоновано декларанту надати -контракт, якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;- за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;- копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову (відповідно до ст. 254 Кодексу); транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, передбачені положеннями Наказу № 599;- якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, а також інші документи, за бажанням декларанта.

Декларантом листом №3 від 17.07.2024 року надані вичерпні роз`яснення щодо вимог митниці та надані запитувані документи, деякі повторно (зокрема зовнішньоекономічний контракт).

Водночас, Київською митницею декларанта повідомлено про неможливість визнання заявленої митної вартості, продубльовано інформацію щодо сумнівів митного органу у заявленій митній вартості та зазначені митні декларації, за якими скориговано митну вартість імпортованих товарів за шостим, резервним методом, згідно переліку.

Відповідно, 18.07.2024 року прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UА100000/2024/000116/2 та винесено Картку відмови у митному оформленні товарів №UА100330/2024/000463.

Відповідно до приписів статті 55 МКУ, за митною декларацією №24UА82156 від 18.07.2024 року товар випущений у вільний обіг.

Аналізуючи зміст документів, що були подані до митного оформлення із митною декларацією №2415А63155 від 08.07.2024 року, вбачається наступне.

22 березня 2024 року між китайською фірмою «НЕВЕІ ТІАNВАNG ІМРОRТ АND ЕХРОRТ СО., LТD» (як Продавцем) та ТОВ «РТК-ЛІДЕР» як Покупцем, було укладено зовнішньоекономічний контракт №ТВ0222 (далі Контракт).

Предметом Контракту згідно пункту 1.1. зазначено, що Продавець зобов`язується поставити у власність Покупця на умовах СЖ (порт Константа, Румунія), а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити продукцію (далі Товари) на умовах цього Контракту.

Відповідно до п.1.2 кількість, асортимент, вимоги відносно якості, упаковки, ціна товару, що постачаються, попередньо погоджуються Сторонами в заявці та визначається в Специфікації, яка підписується уповноваженими представниками Сторін перед поставкою товару та є невід`ємною частиною цього Контракту.

Згідно розділу 2 Контракту ціни на товар встановлюються в доларах США та вказуються у специфікації. Ціни на товар включають у себе витрати по пакуванню та маркіровці, по завантаженню товару, а також інші витрати, пов`язані з експортом товару (експортної митної декларації, оформлення сертифікату походження, фітосертифіката на дерев`яні піддони). Продавець гарантує незмінність ціни кожної позиції товару з моменту підписання Специфікації та до закінчення строку її дії. Сума Контракту становить 19209,35 дол.США.

Відповідно до Розділу 4 Контракту - умовами оплати є 100% передоплата.

В рамках даного Договору Постачальником було поставлено Покупцеві товари: «Вироби з чорних металів» згідно переліку графи 31 митної декларації та інвойсу, придбані за ціною договору за 19209,35 дол. США.

Відповідно до приписів Контракту, 03 квітня 2024 року ТОВ «РТК-ЛІДЕР» сплачено повну вартість товару у 100% передоплати в сумі 19209,35 дол. США на рахунок Продавця через АТ КБ Приватбанк (swift-платіж №№NJBKLO043O90NO18 із вказанням у призначенні платежу реквізитів Контракту).

Згідно експортної митної декларації №54505766 від 16.04.2024 та коносаменту (Вill of landing) №ZМ24040517 від 15.04.2024 товар був відправлений Продавцем Покупцеві вантажними контейнерами з порту Тяньцзінь, Китай до порту Констанца, Румунія судном ASTRIDMAERSK/416W/

При прибутті в України декларантом, з метою митного оформлення товару за ціною договору, до митної декларації були долучені: зовнішньо економічний контракт №ТВ0222 від 22.03.2024; специфікацію №1 від 22.03.2024, комерційний інвойс №ТVZТ0222 від 22.03.2024, експортну митну декларацію №54505766 від 16.04.2024, коносамент (Вill of landing) №ZМ24040517 від 15.04.2024, прайс-лист від 22.03.2024, документи щодо транспортування товару, платіжні документи про оплату вартості товару в сумі 19209,35 дол.США, що підтверджують вартість та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. З метою уникнення необґрунтованих затримок у митному оформленні та простою, за результатом консультації з митним органом декларантом заявлено митну вартість на рівні 64030,34 дол. США.

Водночас, Митниця не погодилась із задекларованою митною вартістю товарів та 18.07.2024 року прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UА100000/2024/000116/2 та винесено Картку відмови у митному оформленні товарів №UА100330/2024/000463.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, регулюються положеннями Митного кодексу України (далі Митний Кодекс України, МК України).

Згідно зі ст. 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 ст. 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною 2 ст. 53 МК України встановлено перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 ст. 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У силу ч. 3 ст.53 Митного кодексу України підставами для видання митним органом письмової вимоги про подання платником додаткових документів є: 1) розбіжності у вже наданих документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; 2) наявність ознаки підробки поданих документів; 3) відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Аналіз положень ч. 3 ст. 53, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 54, ст. 58 МК України дає підстави для висновку про те, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України.

Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.

Законодавчо встановлено, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів і таке інше. Дане узгоджується з постановою Верховного Cуду від 05.05.2022 року у справі № 2040/6019/18 (провадження №К/9901/8839/19).

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, встановлених ч. 3 ст. 53 МК України.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України.

Дослідивши подані позивачем основні документи на підтвердження митної вартості товару на предмет їх повноти та достатності, судом встановлено, що позивачем подано митному органу всі необхідні та наявні документи відповідно до переліку та умов ч. 2 ст.53 МК України. Окрім того, проаналізувавши всі подані позивачем документи, судом встановлено, що також позивач одночасно з основним переліком (за ч. 2 ст. 53 МК України) надав під час подання ЕМД додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України .

Отже, вбачається, що позивачем виконано всі вимоги за ст. 53 МК України. Вимога митного органу надати додаткові документи є безпідставною.

Щодо твердження відповідача щодо не підтвердження митної вартості, суд зазначає наступне.

18.07.2024 року прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UА100000/2024/000116/2 та у п. 33 вказаного рішення зазначено, що на виконання положень статей 52-55, 57, 58, 335 Митного кодексу України п. 44.1 ст. 44 Податкового кодексу України, за результатами опрацювання документів поданих разом з митною декларацією від 08.07.2024 № 24UА63U5 встановлено, що декларантом до митного оформлення не надано всіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товарів та документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості. Згідно гр.20 МД № 24UА63U5 товар поставляється в Україну на умовах СFR-Соnstanta. Міжнародний торговий термін Соst & Freight (СFR) «Вартість та фрахт» означає, що продавець зобов`язаний сплатити витрати та фрахт, необхідні для поставки товару в зазначений порт, однак ризик втрати чи ушкодження товару, а також ризик будь-якого збільшення витрат, що виникають після переходу товаром борту судна, переходить з продавця на покупця в момент переходу товару крізь поручні судна у порту відвантаження. Відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України (далі-Кодекс), до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Згідно з наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення» (далі- Наказ № 599), для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: - рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, Інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; - калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту; страховий сертифікат (копія) та витрати на страхування цих товарів. Декларантом для підтвердження транспортних витрат наданий коносамент від 16.04.2024 № ZМ24040517 без відомостей про морську лінію, найменування транспортного засобу (морського судна), на якому здійснювалось перевезення товару, та без підпису та/або штампу перевізника, СМR від 04.07.2024 №023 де перевізником зазначено РЕ NIENOV М.М. Декларантом до митного оформлення не надано заявок, укладання яких передбачено договорами про транспортно-експедиторське обслуговування, актів виконаних робіт. Отже, надані транспортні документи не містять в повному обсязі інформацію щодо витрат понесених перевізником оцінюваного товару. Відповідно декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СFR- Соnstanta всіх витрат, пов`язаних з транспортуванням товарів до названого місця призначення. В копії митної декларації країни відправлення № 54505766 внесено данні про коносамент ZМ24040517 іншим шрифтом та у спосіб накладання зазначеної інформації поверх існуючої.

Згідно платіжних документів не зазначено інвойсу та інші документів для ідентифікації з ввезеним товаром (вказаних у специфікації до контракту реквізитів сторін), на підставі яких здійснено платіж (у повному обсязі), та не є доказом, достатнім для доведення митної вартості певної поставки товару. Відповідно до ч.10 ст. 58 Кодексу, до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів.

Декларантом не надано числових значень витрат на навантаження товару на транспортний засіб. Також, у п 7 Контракту відсутня інформація щодо включення до ціни товару витрат на тару та пакування. Також не є достатнім підтвердженням заявленої декларантом митної вартості оцінюваного товару висновок від 12.07.2024 № 3-3/632 (оформлено після подання МД) через невідповідність вимогам Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440, який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, оскільки не містить додатків з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - іншими інформаційними джерелами, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. Експерт не робить оцінку, а здійснює припущення, що рівень цін міг становить зазначеній інформації у наданих документах. При цьому у наданих документах (в т.ч інвойсі від 22.03.2024 № ТВZТ0222) вартість товару (виробу) з транспортуванням з Китаю до Румунії складає (19209,35 1)30/25325кг=) 0.76 дол. США за 1 кг. Але згідно інформації Державного підприємства «УКРПРОМЗОВНІШЕКСПЕРТИЗА» Дайджест цін товарів на світових ринках» вартість матеріалу з якого вироблено задекларований товар без врахування його транспортування становить 0,62 - 0,74 дол. США за 1 кг. Декларантом у МД № 24UА631U5 самостійно заявлено митна вартість товару у розмірі - 1,3 дол. США за 1 кг.(яка не відповідає висновку від 12.07.2024 № 3-3/632). Тобто декларант згоден коригувати ціну (0,76 дол США за 1 кг) зазначену у документах, та не визнає її дійсною. З метою підтвердження числового значення заявленої митної вартості від декларанта було витребувано відповідно до вимог частини 2, 3 ст.53, ст. 54, ст. 57 МКУ додаткові документи згідно з переліком, викладеним у електронному повідомленні. Після подання декларантом додаткових документів посадовою особою митниці проведено з декларантом процедуру консультації відповідно до ч.4 ст.57 МКУ, згідно якої декларант не доводив митну вартість товару, яку задекларував. Згідно п 2.2 контракту від 22.03.2024 № ТВ0222 ціна на товар включає в себе витрати по пакуванню та маркіровці по завантаженню товару. Разом з тим, ціна на товар не включає витрати на страхування до умов СFR- Соnstanta. Таким чином складові митної вартості задекларовано не в повному обсязі. Лист пояснення щодо включення (не включення) фрахту до ціни товару не є належним доказом та неє фінансовим документом. Проте специфікація № 1 до контракту та інвойс не містять інформації про формування ціни на умовах СFR- Соnstanta. На підтвердження зазначених сумнівів щодо включення фрахту до ціни товару свідчить інформація наведена в коносаменті від 16.04.2024 № ZМ24040517, а саме зазначено що фрахт сплачується в порту призначення «FREIGHT СОLLЕСТ». Також до митної- вартості не включено вартість навантажувальних робіт в порту призначення (зазначені витрати не відображені у рахунку на оплату). У рахунку на оплату зазначено витрати на страхування , які не включено до митної вартості (не тільки по території України, а протягом всієї доставки, не надано страхові документи). Не надано перекладу копії декларації країни відправлення. Отже, складові митної вартості, необхідні при її обчисленні, задекларовані не в повному обсязі. За результатами проведених консультацій встановлено, що другорядні методи визначення митної вартості 2а та 26 - за ціною договору щодо ідентичних/подібних (аналогічних) товарів відповідно до ст.ст. 59, 60 МК України неможливо застосувати через відсутність у митниці інформації про митне оформлення ідентичних чи подібних товарів саме за ціною договору. Методи визначення митної вартості 2 в та 2 г - на основі віднімання та додавання вартостей - не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю у митниці відомостей про всі складові вартості виробництва товару та його доставки на митну територію України, що є необхідною умовою для використання таких методів. При цьому, за умовами ст.ст. 62, 63 МК України, така інформація надається декларантом або уповноваженою ним особою. До митного оформлення такої інформації надано не було. У митниці така інформація також відсутня. Декларантом самостійно обрано резервний метод визначення митної вартості товару відповідно до статті 64 Митного кодексу України. Митний орган погоджується з застосуванням резервного методу. При цьому декларантом не враховано, те що 14.11.2023 «РТК- ЛІДЕР» вже було раніше визначено та оформлено МД № 23UА77U4 за митною вартістю товарів «Вироби з чорних металів без різьби, шайби» та «Вироби з чорних металів, пружинисті шайби» за таким же об`ємом та асортиментом саме за резервним методом. Натомість, у митного органу наявна інформація, що відповідає ч.2 ст.64 МК України та є підставою для застосування другорядного методу 2ґ - резервного методу.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару: товар № 1 митна декларація від 14.11.2023 № 23UА77U4 (вартість товару «Вироби з чорних металів без різьби, шайби .. Торговельна марка ТIАNВАNG Виробник НЕВЕІ ТІАNВАNG ІМРОРТ АND ЕХРОРТ СО., LTD Країна виробництва СN» згідно джерела інформації -1.94 дол.США/кг умови поставки СFR); товар № 2 митна декларація від 14.11.2023 № 23UА77U4 (вартість товару «Вироби з чорних металів,пружинисті шайби..

Торговельна марка ТIАNВАNG Виробник НЕВЕІ ТІАNВАNG ІМРОРТ АND ЕХРОРТ СО., LTD Країна виробництва СN» згідно джерела інформації - 2.37 дол.США/кг умови поставки СFR).

Також позивачу додатково надіслано продовження аргументації п. 33 Рішення про коригування митної вартості товарів №UА100000/2024/000116/2 від 18.07.2024 року, а саме

При проведені контролю митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією від 08.07.2024 N° 24UА63U5 встановлено, що надані для підтвердження митної вартості документи не містять в повному обсязі відомостей щодо включення числових значень складових митної вартості, а також підтверджених відомостей щодо ціни яка сплачена або підлягає сплаті. Контракт від 22.03.2024 № ТВ0222 надано не в повному обсязі, а саме починається з пункту №3 «Строки та умов поставки». Відповідно до інвойсу від 22.03.2024 № ТВZТ0222 не визначено умов поставки товару. Згідно гр.2О МД № 240А63О5 товар поставляється в Україну на умовах CFR-Constanta. Міжнародний торговий термін Сost & Freighn(СFR) «Вартість та фрахт» означає, що продавець зобов`язаний сплатити витрати та фрахт, необхідні для поставки товару в зазначений порт, однак ризик втрати чи ушкодження товару, а також ризик будь-якого збільшення витрат, що виникають після переходу товаром борту судна, переходить з продавця на покупця в момент переходу товару крізь поручні судна у порту відвантаження. Відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України (далі-Кодекс), до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: - витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Згідно з наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення» (далі- Наказ N° 599), для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати: - рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;- калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту; страховий сертифікат (копія) та витрати на страхування цих товарів.

Декларантом для підтвердження транспортних витрат наданий коносамент від 19.07.2023 № WТJ без відомостей про морську лінію, найменування транспортного засобу (морського судна), на якому здійснювалось перевезення товару, та без підпису та/або штампу перевізника, СМК від 04.07.2024 №023 де перевізником зазначено РЕ NIЕNОV М.М. Відсутній договір про транспортно-експедиторське обслуговування. Довідку про транспортні витрати від 04.07.2024 №№0407-1 надано підприємством «Супрамарін». Отже, перевезення відбулось із залученням третіх осіб. Підприємство, яке надало документи для підтвердження транспортних витрат повинно однозначно ідентифікуватись з підприємством, що здійснило перевезення оцінюваного товару. Декларантом до митного оформлення не надано заявок, укладання яких передбачено договорами про транспортно-екпедиторське обслуговування, актів виконаних робіт та банківських платіжних документів щодо оплати за перевезення. Довідка про транспортні витрати від, що підтверджує транспортні витрати з Румунії до митного кордону України, не може вважатися належним документом, оскільки не є первинним документом у розумінні ч. 2 ст. 9 Закону України від 16.07.1999 № 996-ХІV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», а згідно до п. 44.1 ст. 44 Податкового кодексу України платникам податків забороняється формування показників митних декларації на підставі даних, не підтверджених первинними документами, регістрами бухгалтерського обліку, фінансової звітності. В СМR зазначено інший перевізник, ніж той хто видав довідку. Відповідно до наказу МФУ № 599 від 24.05.2012 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та правил її заповнення» для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів належать: транспортний договір; заявка на здійснення транспортно-експедиційних послуг; рахунки на оплату; акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури; калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу). Декларантом до митного оформлення не надано зазначені вище документи. Отже, надані транспортні документи не містять в повному обсязі інформацію щодо витрат понесених перевізником оцінюваного товару. Відповідно декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки CFR-Constanta всіх витрат, пов`язаних з транспортуванням товарів до названого місця призначення. В копії митної декларації країни відправлення № 54505766 внесено данні про коносамент ZМ24040517 іншим шрифтом та у спосіб накладання зазначеної інформації поверх існуючої. Згідно платіжних документів не зазначено інвойсу та інші документів для Ідентифікації з ввезеним товаром (вказаних у специфікації до контракту реквізитів сторін SWIFT code), на підставі яких здійснено платіж, та не є доказом, достатнім для доведення митної вартості певної поставки товару. Також не достатнім підтвердженням заявленої декларантом митної вартості оцінюваного товару висновок від 12.07.2024 № 3-3/632 (оформлено після подання МД) через невідповідність вимогам Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440, який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, оскільки не містить додатків з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - іншими інформаційними джерелами, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки.

Прайс-лист від 22.03.2024 № б/н не відноситься до партії товарів що оцінюється, оскільки не відповідає зазначеним у МД умовам поставки. Відповідно до частини 2 статті 52 Кодексу декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до частини 3 статті 53 Кодексу, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Враховуючи зазначене та керуючись положеннями частинами 2,3 статті 53 та частини 5 статті 54 Кодексу, декларанту запропоновано надати до митного органу наступні документи :-контракт, якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;- копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову (відповідно до ст. 254 Кодексу); - транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, передбачені положеннями Наказу № 599;- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); - рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); -інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Також, декларанта повідомлено, що відповідно до положень частини 6 статті 53 Кодексу за власним бажанням декларант або уповноважена особа може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Частиною 2 ст. 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2, 3, 4, 7 ст. 57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до вимог "Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів", затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, у графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:

- неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у ст. 53 Кодексу);

- невірно проведений розрахунок митної вартості;

- невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу;

- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Підстава для незастосування основного методу визначення митної вартості товару передбачена ч.2 ст. 58 МК України. Так, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно із ст. 58 МК України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:

а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;

б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);

в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

При декларуванні товарів позивач визначив митну вартість виходячи саме з умов Контракту.

Водночас, текст оскаржуваних рішень про коригування митної вартості не містить жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, про обсяги партій, про умови поставок, про зміст письмово відображених комерційних домовленостей між резидентом України та іноземним постачальником, про невідповідність цінових показників товару предмету - імпорту відомостям прайс-листів чи будь-яких аналогічних документів виробника товару. Відповідач не вказав на конкретні обставини, які викликали у митного орану відповідні сумніви, не спростував числові значення складових митної вартості імпортованого товару, спірні рішення не містять обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митним органом у рішеннях, що доводило б обґрунтованість рівня скоригованої ним митної вартості товару, та не розкриває конкретних фактів, які вплинули на таке коригування, що вказує на його невідповідність вимогам частини другої статті 55 Митного кодексу України, що також зазначено по аналогічній справі у постанові Верховного Суду від 14.06.2022 року у справі № 809/257/17 (провадження №К/9901/38363/18).

Суд, дослідивши підстави обрання другорядного (резервного) методу визначення митної вартості, джерела зазначені у графі 33 рішень про коригування митної вартості, на які відповідач посилався у відзиві на позовну заяву, зазначає наступне.

Посилання відповідача га те, що Контракт від 22.03.2024 № ТВ0222 надано не в повному обсязі, а саме починається з пункту №3 «Строки та умов поставки», то листом №3 від 17.07.2024 декларантом повторно наданий Контракт з усіма прикріпленими сторінками.

Відповідно до інвойсу від 22.03.2024 № ТВZТ0222 не визначено умов поставки товару» - вказане твердження митниці спростовується самим змістом інвойсу від 22.03.2024 № ТВZТ0222, у якому в стовпці «за одиницю товару» зазначені умови поставки, с саме СFR-Соnstanta. У листі №3 від 17.07.2024 декларантом вказано на даний факт та долучено скрін змісту вказаного інвойсу.

Згідно гр.20 МД № 24UА63U5 товар поставляється в Україну на умовах СFR-Соnstanta. Міжнародний торговий термін Соst& Freight (СFR) «Вартість та фрахт» означає, що продавець зобов`язаний сплатити витрати та фрахт, необхідні для поставки товару в зазначений порт, однак ризик втрати чи ушкодження товару, а також ризик будь-якого збільшення витрат, що виникають після переходу товаром борту судна, переходить з продавця на покупця в момент переходу товару крізь поручні судна у порту відвантаження.

Відповідно до частини 10 статті 58 Митного кодексу України (далі-Кодекс), до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Декларантом для підтвердження транспортних витрат наданий коносамент від 19.07.2023 № WTJ без відомостей про морську лінію, найменування транспортного засобу (морського судна), на якому здійснювалось перевезення товару, та без підпису та/або штампу перевізника» - вказане твердження митниці спростовується змістом коносаменту №ZМ24040517 від 15.04.2024, в якому наявні печатка відправника, відомості про морську лінію з найменуванням транспортного засобу (морського судна), на якому здійснювалось перевезення товару, а коносамент № WTJ, на який покликається митний орган позивачеві не належить, про що декларантом повідомлено митний орган.

Щодо того, що в СМК від 04.07.2024 №023 де перевізником зазначено РЕ NIМОV М.М. Відсутній договір про транспортно-експедиторське обслуговування. Довідку про транспортні витрати від 04.07.2024 №№0407-1 надано підприємством «Супрамарін». Отже, перевезення відбулось із залученням третіх осіб. Підприємство, яке надало документи для підтвердження транспортних витрат повинно однозначно ідентифікуватись з підприємством, що здійснило перевезення оцінюваного товару. Декларантом до митного оформлення не надано заявок, укладання яких передбачено договорами про транспортно-експедиторське обслуговування, актів виконаних робіт та банківських платіжних документів щодо оплати за перевезення.

Довідка про транспортні витрати, що підтверджує транспортні витрати з Румунії до митного кордону України, не може вважатися належним документом, оскільки не є первинним документом у розумінні ч. 2 ст. 9 Закону України від 16.07.1999 № 996-ХІV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», а згідно до п. 44.1 ст. 44 Податкового кодексу України платникам податків забороняється формування показників митних декларації на підставі даних, не підтверджених первинними документами, регістрами бухгалтерського обліку, фінансової звітності. В СМR зазначено інший перевізник, ніж той хто видав довідку. Отже, надані транспортні документи не містять в повному обсязі інформацію щодо витрат понесених перевізником оцінюваного товару.

Відповідно декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СFR-Соnstanta всіх витрат, пов`язаних з транспортуванням товарів до названого місця призначення» - при цьому митним органом проігноровано зміст Генерального договору транспортного експедирування №0203-20/23sm, який надавався до митного оформлення та відповідно до розділу 2 якого прямо визначено право експедитора залучати до виконання своїх обов`язків інші підприємства, установи, організації та осіб.

Аналогічно до митного оформлення був наданий договір перевезення вантажів б/н від 17.11.2023, укладений між ТОВ «Супрамарін» та ФОП ОСОБА_2 -, який і надав послуги з перевезення товарів. Крім того, декларант у листі №3 від 17.07.2024 року звернув увагу митного органу на умови поставки СРК.- Сопзіапіа, відповідно до яких фрахт до порту СГК- Сопзіапіа оплачує відправник, а такі витрати включені ним до ціни товару первинно згідно приписів зовнішньоекономічного Контракту.

Що тверджень відповідача, що в копії митної декларації країни відправлення №54505766 внесено данні про коносамент ZМ24040517 іншим шрифтом та у спосіб накладання зазначеної інформації поверх існуючої» - вказане прямо суперечить приписам Контракту, відповідно до якого оформлення експортної митної декларації здійснюється Продавцем товару. Експортна митна декларація оформлена Продавцем, пройшла контроль уповноважених державних органів Китаю, на її зміст та порядок формування імпортер (Покупець) не мав впливу, а транспортні витрати згідно умов поставки та умов договору ніс Продавець і вони включені в ціну для Покупця первинно. Згідно правової позиції, викладеної в Постанові Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі №813/1350/14, експортна митна декларація складається експортером, відповідно до вимог законодавства чинного в країні експортера, а Покупець Товару не відповідає за заповнення митної декларації країни відправлення, яка оформляється у відповідності до законодавства, країни відправлення та внесення до неї відповідної інформації.

Щодо тверджень відповідача, що згідно платіжних документів не зазначено інвойсу та інші документів для ідентифікації з ввезеним товаром (вказаних у специфікації до контракту реквізитів сторін SWIFT code), на підставі яких здійснено платіж, та не є доказом, достатнім для доведення митної вартості певної поставки товару» - декларантом повідомлено митний орган про те, що оплата була проведена згідно приписів Контракту, відповідно до яких складання проформи-інвойсу не передбачено., а сама вартість товару визначена у п.2.3 та оплачена у повному обсязі через уповноважений державний банк України. При цьому звертаємо увагу суду на той факт, що дійсність платежу перевірена банком-респондентом (у даному випадку АТ КБ Приватбанк) із проведенням обов`язкового фінансового моніторингу.

Щодо тверджень відповідача, що не є достатнім підтвердженням заявленої декларантом митної вартості оцінюваного товару висновок від 12.07.2024 № 3-3/632 (оформлено після подання МД) через невідповідність вимогам Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440, який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, оскільки не містить додатків з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - іншими інформаційними джерелами, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки» - водночас такий висновок був замовлений Позивачем вже після подання митної декларації щоб спростувати сумніви митного органу, а сам Висновок видається ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» та є загального зразка.

Щодо тверджень відповідача, що Прайс-лист від 22.03.2024 № б/н не відноситься до партії товарів що оцінюється, оскільки не відповідає зазначеним у МД умовам поставки» - аналогічно декларантом у листі №3 від 17.07.2024 року спростоване дане твердження митного органу та зазначено (із додаванням скріну прайс-листа), що умови поставки у ньому вказані та навіть додатково підкреслені декларантом для полегшення його візуалізації посадовою особою митниці.

Таким чином, всі сумніви митного органу щодо повноти включення складових митної вартості та розбіжностей спростовані первинно поданими до митного оформлення документами та додатковими роз`ясненнями декларанта.

Суд не приймає посилання відповідача на наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками за напрямом митної вартості відомостей про те, що у попередні періоди подібний товар розмитнювався за більшою митною вартістю, ніж задекларував позивач, оскільки відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень.

Наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару. Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 05.05.2022 року у справі № 2040/6019/18. Схожі за змістом висновки, які також враховано судом при розгляді цієї справи, містяться у постановах Верховного Суду 25 серпня 2023 року у справі №810/693/17, від 20 вересня 2023 року у справі №815/6840/17.

Отже, відповідачем не виконано обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що рішення відповідача про можливість визначення митної вартості оцінюваних товарів на рівні митної вартості раніше імпортованого товару винесене з порушенням вимог Митного кодексу України.

У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу (частина 12 статті 264 МК України).

Враховуючи викладене, суд вважає вимоги позивача правомірними та такими, що підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до положень ст. 139 КАС України.

Щодо витрат понесених на переклад, суд зазначає таке.

Так представником позивача, вказано, що позивачем при підготовці справи до розгляду понесені витрати на оплату послуг з перекладу документів у розмірі 2600,00 грн., а саме: рахунок № 72-24 від 22.08.2024; платіжна інструкція № 4698 від 22.08.2024.

Відповідно до рахунку № 72-24 від 22.08.2024 позивачем здійснено оплату послуг з письмового перекладу з англійської/китайської на українську, а саме здійснено переклад документів для оскарження Рішення митниці про коригування митної вартості №UА100000/2024/000116/2 від 18.07.2024 2600,00 грн.

За змістом приписів ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Пунктом 3 частини третьої статті 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Відповідно до ч.5 ст.137 КАС України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Зміст наведених положень законодавства дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на залучення перекладача підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Суд звертає увагу на те, що при визначенні суми відшкодування судових витрат суд встановлює розмір витрат на залучення перекладача на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Витрати на залучення перекладача мають бути документально підтверджені та доведені договором, рахунками, платіжним документом про оплату таких послуг тощо.

Судом згідно наданих позивачем документів встановлено витрати позивача пов`язані із залученням перекладача у розмірі 2600,00 грн.

За таких обставин, з огляду на доведеність позивачем фактичного розміру понесених витрат на залучення перекладача та недоведеність відповідачем обставин понесення позивачем розміру витрат у меншому розмірі та/або неспівмірності таких витрат, суд доходить висновку про задоволення заяви позивача про стягнення вказаних судових витрат з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 263, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "РТК-ЛІДЕР" до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення -задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості від 18.07.2024№UА100000/2024/000116/2.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "РТК-ЛІДЕР" (вул. Єнакіївська, буд.2, м. Харків, 61158, ) витрати на оплату судового збору у загальному розмірі 3028,00 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці (бульвар Вацлава Гавела, 8А, м. Київ, 03124, ).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "РТК-ЛІДЕР" (вул. Єнакіївська, буд.2, м. Харків, 61158, ) витрати на залучення перекладача у розмірі 2600,00 грн. (дві тисячі шістсот гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці (бульвар Вацлава Гавела, 8А, м. Київ, 03124, ).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 30 грудня 2024 року.

Суддя Бадюков Ю.В.