Справа № 420/23570/24
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

30 грудня 2024 року м. Одеса
ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати пункт 3 наказу начальника НОМЕР_1 прикордонного загону від 16.02.2024 року № 447-АГ «Про результати службового розслідування» в частині притягнення начальника групи телекомунікаційних систем відділення зв`язку та інформаційних систем старшого лейтенанта ОСОБА_1 до матеріальної відповідальності шляхом утримання щомісяця з грошового забезпечення у розмірі 10% коштів на 1/6 від загальної суми 186603 гривень;
- зобов`язати НОМЕР_1 прикордонний загін Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ) та НОМЕР_3 прикордонний загін Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_4 ) повернути старшому лейтенанту ОСОБА_1 всі грошові кошти, утримані з його грошового забезпечення за наказом начальника НОМЕР_1 прикордонного загону від 16.02.2024 року № 447-АГ «Про результати службового розслідування» та наказом начальника НОМЕР_3 прикордонного загону, виданого на підставі ч. 1 ст. 11 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі».
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду у складі головуючого судді - Харченко Ю.В. від 05.09.2024 року адміністративну справу № 420/235702/24 за позовом ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ), НОМЕР_3 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_4 ), третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог - ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_5 ), про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов`язання вчинити певні дії передано на розгляд за територіальною юрисдикцією (підсудністю) до Закарпатського окружного адміністративного суду.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 21.10.2024 року адміністративну справу № 420/235702/24 за позовом ОСОБА_1 до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ), НОМЕР_3 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_4 ), третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог - ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_5 ), про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов`язання вчинити певні дії повернуто до Одеського окружного адміністративного суду, як помилково надіслану.
Статтею 30 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) передбачено, що спори між адміністративними судами щодо підсудності не допускаються.
Адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.
Справа, прийнята адміністративним судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, повинна бути ним розглянута і в тому випадку, коли в процесі розгляду справи вона стала підсудною іншому адміністративному суду.
Водночас, оскільки позивачем пропущено строк для звернення до адміністративного суду, жодних причин і обставин, які об`єктивно ускладнювали або унеможливлювали реалізацію позивачем прав у встановлений строк, останнім не наведено, а також враховуючи, що відповідачем та третьою особою ставилось питання щодо застосування наслідків пропуску позивачем строку звернення до суду, ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2024 року заявлений позов залишено без руху та позивачу надано десятиденний строк для подання заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин.
На виконання вимог ували про залишення позовної заяви без руху, позивач подав до суду заяву про поновлення строку звернення до суду.
Позивач посилається на те, що проходить військову службу під час дії в Україні воєнного стану, що, на його думку, є поважними підставами пропуску строку звернення до суду.
Надаючи оцінку доводам позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом, суд виходить з наступного.
Зокрема, предметом оскарження у даній справі є наказ начальника НОМЕР_1 прикордонного загону від 16.02.2024 року № 447-АГ в частині притягнення позивача до матеріальної відповідальності.
Згідно зі ст. 14 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» № 160-IX від 03.10.2019 року, наказ командира (начальника) про притягнення винної особи до матеріальної відповідальності може бути оскаржено старшому за службовим становищем командиру (начальнику) та/або до суду в порядку, передбаченому законодавством.
Старший за службовим становищем командир (начальник) не рідше одного разу на квартал перевіряє законність і обґрунтованість притягнення осіб до матеріальної відповідальності та розмір сум, які підлягають стягненню.
У разі скасування наказу про притягнення винної особи до матеріальної відповідальності стягнені з особи кошти та/або добровільно передане нею рівноцінне майно чи внесені кошти повертаються цій особі, про що видається відповідний наказ.
За усталеною практикою Верхового Суду, згідно постанов Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16 та від 12 грудня 2018 року у справі № 804/285/16, спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема, й питання відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків.
В свою чергу, згідно ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Отже, за наведених обставин, суд доходить висновку, що до спірних правовідносин підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України.
Зі змісту листа ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військова частина НОМЕР_5 ) та витягів з реєстраційно-моніторингової картки системи електронного документообігу вбачається, що позивач з використанням особистого електронного ключа ознайомився із оскаржуваним у даній справі наказом від 16.02.2024 року № 447-АГ про притягнення його до матеріальної відповідальності, зокрема, 17.02.2024 року о 11:18 год.
Обставини щодо ознайомлення із наказом від 16.02.2024 року № 447-АГ - 17.02.2024 року, позивач не спростовує.
Проте, з даним позовом щодо оскарження наказу від 16.02.2024 року № 447-АГ про притягнення позивача до матеріальної відповідальності, ОСОБА_1 звернувся до суду засобами поштового зв`язку лише 23.07.2024 року, тобто, з пропуском місячного строку звернення до суду.
Статтею 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Водночас, суд зазначає, що пропуск строку звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для повернення позовної заяви чи залишення позовної заяви без розгляду, оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причини пропуску строку поважними і в такому випадку справа розглядається та вирішується в порядку, встановленому КАС України.
Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Як вже зазначено судом, на виконання вимог ували про залишення позовної заяви без руху, позивач подав заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій позивач посилається на те, що проходить військову службу під час дії в Україні воєнного стану, що, на його думку, є поважними підставами пропуску строку звернення до суду.
Суд також зазначає, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, який затверджено Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.
Строк дії воєнного стану продовжено та він триває на теперішній час.
Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Водночас, відповідно до статті 64 Конституції України, в умовах воєнного або надзвичайного стану не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені, зокрема, статтею 55 Конституції, яка кожному гарантує право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Згідно ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року № 389-VIII, в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22, введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Зі змісту матеріалів справи вбачається, що на момент прийняття оскаржуваного наказу від 16.02.2024 року позивач дійсно проходив військову службу в НОМЕР_1 прикордонному загоні Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ), а з 30.04.2024 року в НОМЕР_3 прикордонному загоні Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_4 ).
В свою чергу, на підставі Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, Державна прикордонна служба України, в тому числі, здійснює оборону України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості в зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.
Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в даному випадку обставини щодо проходження позивачем військової служби під час дії в Україні воєнного стану можуть бути визнані судом поважними підставами пропуску строку звернення до суду, а тому, наявні підстави для поновлення позивачу строку звернення до суду.
Інших підстав для залишення позовної заяви без руху не встановлено.
Частинами 1, 2 статті 12 КАС України передбачено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Згідно з пунктом 3 частини 6 статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Відповідно до частини 1 статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, а також зважаючи, що предмет доказування та характер даних спірних правовідносин, на думку суду, не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, та відповідно, у контексті вище окреслених приписів чинного процесуального законодавства, дана справа є справою незначної складності, а тому, суд дійшов висновку, що розгляд даної справи слід здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відтак, з урахуванням наведеного, суд вважає за можливе поновити позивачу строк звернення до суду, прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження.
Керуючись ст.ст. 12, 121, 122, 123, 248, 257-262, 263 КАС України, суд, -
Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом до НОМЕР_1 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_2 ), НОМЕР_3 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (Військова частина НОМЕР_4 ), третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_5 ), про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов`язання вчинити певні дії.
Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, з підтверджуючими доказами, та матеріалами, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі. Відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Запропонувати позивачу надати відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву разом із документами, що підтверджують надіслання відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.
Запропонувати відповідачу надати протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. Заперечення подаються до суду разом із документами, що підтверджують їх надіслання (надання) і доданих до них доказів іншим учасникам справи.
Копію ухвали направити учасникам справи, разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов`язки. Відповідачу надіслати копію адміністративного позову та додані до нього документи згідно переліку, зазначеному у додатку до позову.
Справа розглядатиметься суддею одноособово.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Харченко