Справа № 487/10148/24
Суддя: Карташева Т. А.
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/487/72/24
РІШЕННЯ

Іменем України

30.12.2024 м. Миколаїв

Заводський районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого-судді Карташевої Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Самедової Р.Ш.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Заводського районного суду м. Миколаєва позовну заяву ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Заводського районного суду м. Миколаєва з позовом до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне стягнення, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Барчук Наталії Валентинівни №002207 від 11.11.2024 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 153 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн; закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення.

Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що 06.11.2024 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Кривко І.В. складено протокол №002204 про адміністративне правопорушення відносно фізичної особи ОСОБА_1 за ст. 153 КУпАП. В подальшому на підставі протоколу про адміністративне правопорушення 11.11.2024 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Барчук Н.В. складено постанову про накладення адміністративного стягнення №002207 на фізичну особу ОСОБА_1 за ст. 153 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. Згідно з вказаною постановою позивач вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» з таких підстав: 06.11.2024 року згідно матеріалів ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, надісланих листом від 18.10.2024 (постанова про закриття кримінального провадження від 18.10.2024) працівниками КП «Миколаївські парки» 05.02.2024, 20.02.2024, 22.02.2024 було проведено роботи із сильного омолоджувального обрізання (зріз крони до основи скелетних гілок) 1 (однієї) одиниці дерева породи «Тополя» та 17 (сімнадцять) одиниць дерев породи «Платан» по вул. Соборна в м. Миколаїв (між вул. Адміральська та Спаська), без дотримання затверджених Правил, а саме: сильне омолодження проведено в один прийом, а не поступово, без проведення попередньої діагностики стану дерев, за відсутності реєстру та паспорту об`єкту благоустрою зеленого господарства без наявності проектно-кошторисної документації капітального ремонту об`єкта благоустрою. Дерева діаметром у корі біля шийки кореня, згідно акту обстеження від 22.02.2024 були пошкодженні до ступеня припинення росту. Позивач вважає постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, з таких підстав. Так, у протоколі про адміністративне правопорушення та у постанові, яка була складена на підставі протоколу, вказані різні нормативні акти, які, нібито, порушив позивач. Крім того, державним інспектором не конкретизовано, в чому саме виявилося порушення природоохоронного законодавства, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП, а просто перераховані норми законів, які не вказують на конкретику та будь-які посилання на порушення позивачем саме ст. 153 КУпАП. Які саме нормативно-правові акти були порушені в результаті проведення робіт із сильного омолоджувального обрізання, у постанові не зазначено, на відміну від протоколу. Крім того, відповідачем при розгляді справи про адміністративне правопорушення брався до уваги Акт обстеження від 22.02.2024, який складений без участі позивача або представників КП "Миколаївські парки". На думку позивача, протокол та постанова складені відносно фізичної особи, але в них зазначено, що працівниками КП "Миколаївські парки" проведені роботи із сильного омолоджувального обрізання дерев, то ж яке відношення фізична особа ОСОБА_2 має до працівників КП "Миколаївські парки", невідомо, адже позивач не був присутнім на місці проведення обрізання дерев, а в постанові відсутні будь-які посилання, що винною особою є посадова особа КП "Миколаївські парки", на посадову інструкцію, Статут, Контракт тощо, вимоги яких порушила винна особа, що, в свою чергу, призвело до порушення природоохоронного законодавства. Штраф накладений на позивача в розмірі 510 грн, є максимальним для громадян, якщо би притягувалася до відповідальності посадова особа, то, напевно, штраф також був би максимальний - у розмірі 850 грн. Як вбачається з контракту, укладеного з позивачем, та Статуту КП "Миколаївські парки", в обов`язки керівника не входить контроль за підлеглими щодо проведення на об`єктах благоустрою робіт з озеленення територій та формування зелених насаджень, будь-яких видів обрізання дерев тощо, що є суто прерогативою начальників дільниць.

22.11.2024 року судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено її до розгляду.

03.12.2024 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому вона просила у задоволенні позовних вимог відмовити з таких підстав. Так, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) 05.02.2024, 20.02.2024, 22.02.2024 було зафіксовано проведення робіт з сильного омолоджувального образіння (зріз корони до основи скелетних гілок) 1 дерева породи «Тополя» та 17 дерев породи «Платан» по вул. Соборній (між вул. Адміральською та вул. Спаською) працівниками КП ММР «Миколаївські парки», що призвело до припинення їх росту та тяжких наслідків. При цьому, вказані роботи були проведені без дозвільних документів, а працівниками підприємства на вимогу посадових осіб інспекції було повідомлено лише про наявність подорожнього листа. Факт омолоджувального обрізання було зафіксовано в акті обстеження від 22.02.2024, а сума збитків за попереднім розрахунком склала 155 30 грн. Крім того, відповідно до висновку експерта за результатами проведеної судової інженерно-екологічної експертизи від 06.06.2024 №24-3159, омолоджувальне обрізання вказаних вище зелених насаджень виконано не відповідно до затверджених норм та правил, що знижує біологічні функції дерев.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні не був присутнім, надавши до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача до судового засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши матеріали справи та надані докази, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч.1 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.

Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Відповідно до ст. 68 Закону України 2Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у:

а) порушенні прав громадян на екологічно безпечне навколишнє природне середовище;

б) порушенні норм екологічної безпеки;

в) порушенні вимог законодавства про оцінку впливу на довкілля, у тому числі поданні завідомо неправдивого звіту з оцінки впливу на довкілля чи висновку з оцінки впливу на довкілля;

г) неврахуванні у встановленому порядку результатів оцінки впливу на довкілля та невиконанні екологічних умов, визначених у висновку з оцінки впливу на довкілля;

е) порушенні екологічних вимог при проектуванні, розміщенні, будівництві, реконструкції, введенні в дію, експлуатації та ліквідації підприємств, споруд, пересувних засобів та інших об`єктів;

є) допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище;

ж) перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів;

з) самовільному спеціальному використанні природних ресурсів;

і) невжитті заходів щодо попередження та ліквідації екологічних наслідків аварій та іншого шкідливого впливу на навколишнє природне середовище;

ї) невиконанні розпоряджень органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, та вчиненні опору їх представникам;

й) порушенні природоохоронних вимог при зберіганні, транспортуванні, використанні, знешкодженні та захороненні хімічних засобів захисту рослин, мінеральних добрив, небезпечних хімічних речовин, радіоактивних речовин та відходів;

к) невиконанні вимог охорони територій та об`єктів природно-заповідного фонду та інших територій, що підлягають особливій охороні, видів тварин і рослин, занесених до Червоної книги України;

л) відмові від надання своєчасної, повної та достовірної інформації про стан навколишнього природного середовища, а також про джерела забруднення, у приховуванні випадків аварійного забруднення навколишнього природного середовища або фальсифікації відомостей про стан екологічної обстановки чи захворюваності населення;

м) приниженні честі і гідності працівників, які здійснюють контроль в галузі охорони навколишнього природного середовища, посяганні на їх життя і здоров`я;

н) порушенні природоохоронних вимог під час провадження діяльності, пов`язаної з поводженням з генетично модифікованими організмами;

о) порушенні вимог законодавства України при здійсненні стратегічної екологічної оцінки.

Законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Статтею 153 КУпАП передбачена відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів, невжиття заходів для їх охорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, зайнятих об`єктами озеленення; пошкодження дерев і чагарників за межами населених пунктів, що не віднесені до лісового фонду, або їх незаконна порубка - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб або фізичних осіб - підприємців - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною першою статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом (ч.1 ст.7 КУпАП).

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.

Системний аналіз зазначеного дає підстави суду дійти висновку, що диспозиція статті 153 КУпАП визначає порушенням лише умисні дії особи по знищенню або пошкодженню зелених насаджень.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачяться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 року у справі № 463/1352/16-а.

Згідно з положеннями КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Водночас, стаття 280 КУпАП закріплює, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено правопорушення, чи винна особа в його вчинені, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі статею 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Слід також зазначити, що за положеннями ч. 1 ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що органом дізнання Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні№0000101 від 15.03.2024 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 247 КК України.

18.10.2024 року уповноваженою на здійснення дізнання відділення поліції №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області Сербул Н.М. винесено постанову про закриття вказаного кримінального провадження у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

06.11.2024 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу Кривко І.В. складено протокол про адміністративне правопорушення №002204 відповідно до змісту якого, згідно з матеріалами ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області, надісланих листом вих. від 18.10.2024, працівниками КП "Миколаївські парки" 05.02.2024, 20.02.2024, 22.02.2024 було проведено роботи із сильного омолоджувального обрізання (зріз крони до основи скелетних гілок) 1 дерева породи "тополя" та 17 дерев породи "платан" по вул. Соборній у м. Миколаєві (від вул. Адміральської до вул. Спаської) без дотримання затверджених правил, а саме: сильне омолодження проведено за один прийом, а не поступово, без проведення попередньої діагностики стану дерев, за відсутності реєстру та паспорту об`єкту благоустрою зеленого господарства, без наявності проєктно-кошторисної документації капітального ремонту об`єкта благоустрою. Дерева діаметрами у корі біля шийки кореня, згідно акту обстеження від 22.02.2024 були пошкоджені до ступеня припинення росту, що є порушенням ст.ст. 5, 25 Закону України "Про рослинний світ", п. 1.3, п. 9.1, 9.1.10, 9.1.11.3 розділу 9, п. 13.1, 13.1.1, 13.1.2 Розділу 13 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, наказу Мінбуду від 10.04.2006 №105.

Відповідно до Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерством будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України 10.04.2006 N 105, зокрема п. 1.3, Правила є обов`язковими для виконання всіма установами, підприємствами, організаціями та громадянами, які займаються проектуванням, створенням, ремонтом і утриманням зелених насаджень, розташованих на територіях населених пунктів України.

Несприятливі умови урбанізованого міського середовища призводять до передчасного старіння насаджень і зниження їх життєздатності. Для встановлення ступеня життєздатності деревних рослин балансоутримувачу необхідно провести діагностику стану зелених насаджень і на основі діагностичних ознак планувати агротехніку догляду за зеленими насадженнями.

Догляд за деревами і чагарниками здійснюється протягом року і включає: поливання, внесення добрив, вкриття, оприскування крон дерев, догляд за ґрунтом, боротьбу з бур`янами, обробку дупел і механічних пошкоджень, формування крон дерев і чагарників (п.9.1).

Для нормального росту й правильного розвитку дерев здійснюють догляд за кроною протягом усього життя рослин. Обрізають дерева навесні до розпукування бруньок або восени після опадання листя. У дерев видаляють порослеві пагони, які утворюються біля кореневої шийки, а також на стовбурах в міру її появи. Сухі гілки обрізують у міру їх виявлення впродовж року (п. 9.1.10).

Омолоджувальне обрізання виконують лише в дерев, які добре витримують підстригання та обрізання і вершина яких почала всихати, а ріст пагонів припинився. При цьому сильно вкорочують (на 1/2 - 3/4 загальної довжини) старі гілки, залишаючи, якщо це можливо, одну-дві гілки другого порядку. Омолоджують дерева навесні, поступово протягом двох-трьох років. Помірне та слабке омолоджування передбачає обрізання частини крони, а сильне - зріз крони до основи скелетних гілок.

Із листяних порід омолодженню добре піддаються верба, липа, тополя, з хвойних - ялина колюча (ф. срібляста), модрина.

Здійснювати омолодження можна шляхом спилювання стовбурів дерев (особливо берези, верби білої, граба, клена ясенелистого, липи, осики, тополі тощо) до самого пенька. Ця операція спричиняє швидкий і рясний ріст кореневої порослі, з якої можна формувати одно- або багатостовбурне дерево.

Поряд з омолоджуванням крони можна омолоджувати кореневі системи. Коріння обрізують поступово, підрізаючи щороку 1/3 - 1/2 кореневої системи.

Під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева (п. 9.1.11.3).

Капітальний ремонт, як правило, повинен проводитись комплексно, включаючи зелені насадження, паркові доріжки і алеї, малі архітектурні форми, фонтани, освітлення, гідротехнічні споруди та будівлі, огорожі тощо (п. 13.1).

Роботи з капітального ремонту об`єктів благоустрою зеленого господарства включають такі види робіт, як: видалення дерев та чагарників; омолоджування старих дерев та кущів; садіння нових дерев та кущів, у тому числі з грудкою землі та заміною рослинного ґрунту в садивних ямах повністю або частково (п. 13.1.1).

Капітальний ремонт об`єкта благоустрою зеленого господарства проводиться за умови наявності проектно-кошторисної документації (13.1.2).

Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу Барчук Н.В. 11.11.2024 року винесено постанову №002207 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП.

Так, відповідно до оскаржуваної постанови ОСОБА_1 , який працює на посаді директора КП «Миколаївські парки», вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», а саме: о 10:05 06.11.2024 року згідно матеріалів ВП №1 МРУП ГУНП в Миколаївській області, надісланих листом вих. від 18.10.2024 №188.38/51/8-24 (постанова про закриття кримінального провадження) від 18.10.2024, працівниками КП «Миколаївські парки» 05.02.2024, 20.02.2024 та 22.02.2024 було проведено роботи із сильного омолоджувального обрізання (зріз крони до основи скелетних гілок) 1 дерева породи «Тополя» та 17 дерев породи «Платан» по вул. Соборній у м. Миколаєві від вул. Адміральської до вул. Спаської) без дотримання затв. Правил, а саме: сильне омолодження проведено за один прийом, а не поступово, без проведення попередньої діагностики стану дерев за відсутності реєстру та паспорту об`єкту благоустрою зеленого господарства, без наявності проектно-кошторисної документації капітального ремонту об`єкта благоустрою. Дерева діаметром у корі біля шийки кореня згідно акта обстеження від 22.02.2024, були пошкодженні до ступеня припинення росту.

Відповідно до Акту обстеження від 22.02.2024, на який як на доказ посилається особа, яка винесла оскаржувану постанову, в Центральному районі м. Миколаєва 22.02.2024 було зафіксовано проведення робіт з сильного омолоджувального обрізання (зріз крони до основи скелетних гілок) по вул. Соборній, між вулицями Адміральська та Спаська, а саме: дерево породи "Тополя" 1 од., діаметром у корі біля шийки кореня 87 см, дерева породи "Платан" у кількості 17 одиниць, діаметрами у корі біля шийки кореня: 39 см, 46 см, 49 см, 56 см, 57 см, 60 см, 61 см, 61 см, 65 см, 68 см, 69 см, 74 см, 74 см, 78 см, 80 см, 89 см, 90 см. Роботи проводились КП ММР "Миколаївські парки". Документів на проведення даних робіт надано не було.

Суб`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 153 КУпАП є як громадяни, так і посадові особи. У даній справі суб`єктом правопорушення є посадова особа, а саме: керівник КП «Миколаївські парки».

Як зазначено вище, фабула обвинувачення у постанові містить посилання на те, що працівниками КП «Миколаївські парки» 05.02.2024, 20.02.2024 та 22.02.2024 було проведено роботи із сильного омолоджувального обрізання, проте матеріали справи не містять доказів того, що саме керівником КП «Миколаївські парки», відносно якого і було складено постанову про накладення адміністративного стягнення, було надано розпорядження або інше доручення, наказ на проведення зазначених у постанові робіт у вищевказані дати, що визначення таких робіт входить до його посадових обов`язків. Так, у висновку експерта №24-3159 судової інженерно-екологічної експертизи від 28.08.2024 зазначено, що відповідно до пояснень дендролога КП "Миколаївські парки" Недільської рішення про проведення робіт з омолоджувального обрізання приймається колегіально у агротехнічні строки без оформлення відповідних документів. Листом КП ММР "Миколаївські парки" від 26.03.2024 №2147/37-01/37/03/24 зазначено, що в період з 23.01.2024 по 22.02.2024 проводилися роботи по догляду за зеленими насадженнями з проведенням агротехнічних заходів згідно з планами робіт підприємства.

Крім того, в оскаржуваній постанові зазначено, що працівниками КП «Миколаївські парки» 05.02.2024, 20.02.2024 та 22.02.2024 було проведено роботи із сильного омолоджувального обрізання, що підтверджується вищевказаним актом обстеження від 22.02.2024, тоді як в акті зазначено, що проведення робіт з сильного омолоджувального обрізання зафіксовано 22.02.2024, про інші дати цих робіт в акті не зазначено, як і не зазначено, що роботи призвели до припинення росту дерев.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, виражається у знищенні або пошкодженні зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в населених пунктах, невжитті заходів для їх охорони, а також самовільному перенесенні в інші місця під час забудови окремих ділянок, зайнятих об`єктами озеленення.

Так, в матеріалах справи міститься висновок експерта №24-3159 судової інженерно-екологічної експертизи, відповідно до якого встановити експертним шляхом, серед іншого, чи призвели дії (бездіяльність) осіб при здійсненні робіт із сильного омолоджувального обрізання (зріз крони до основи скелетних гілок) 1 одиниці дерева породи «Тополя» та 17 (сімнадцять) одиниць дерев породи «Платан» по вул. Соборна в м. Миколаїв (між вул. Адміральська та вул. Спаська) до ступеня припинення їх росту не представляється можливим з викладених у дослідницькій частині висновку причин.

Крім того, листом керівника КП «Миколаївські парки» від 17.10.2024 за вих. №542/37-01, керівника Окружної прокуратури міста Миколаєва повідомлено, про те, що ріст 1 одиниці дерева породи «Тополя» та 17 (сімнадцять) одиниць дерев породи «Платан» по вул. Соборна в м. Миколаїв до цього часу не припинений, а дерева мають зелене приріст та листя, з наданням фотокарток дерев, датованих 08.10.2024.

Суд зазначає, що правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваженнями, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи. У п. 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 (заява №7460/03) зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як зазначалось раніше, відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Таким чином, спірна постанова про накладення адміністративного стягнення від 11.11.2024 року №002207 винесена на доказах, які ґрунтуються на припущеннях, оскільки відповідачем-суб`єктом владних повноважень не встановлені суттєві обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, зокрема, чи були пошкоджені дерева до ступеня припинення росту, що є характеризуючою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 153 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч.3 ст.286 КАС України, суд, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, а саме: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що постанова є протиправною, підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю, а за такого, позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільик позовні вимоги позивача задоволені в повному обсязі, то вся сума сплаченого ним судового збору, має бути стягнута за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області).

Керуючись ст.ст. 5-9, 77, 194, 211, 241, 242, 245, 246, 250, 287 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська області) Барчук Наталії Валентинівни №002207 від 11.11.2024 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 153 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн скасувати, закривши провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Стягнути з Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 понесені ним витрати по сплаті судового збору в розмірі 605 гривень 60 копійок.

Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , адреса перебування: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), місцезнаходження: м. Одеса, Лінія 12, 6 ст. Люстдорфська дорога, 22, .

Суддя Т.А. Карташева