Справа № 420/23958/24
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2024-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 грудня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.

Розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративною позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу,-

ВСТАНОВИВ:

30 липня 2024 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, у якій представник позивача просить суд:

витребувати від Головного управління Національної поліції в Одеській області копії матеріалів службового розслідування відповідно до яких до ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани;

визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №1736 від 05.07.2024 року в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани оголошеної інспектору відділу диспетчерської служби управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Одеській області капітану поліції ОСОБА_1 ;

стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у сумі 10968,96грн. (у тому числі 10000грн. витрат на правничу допомогу та 968,96грн. судового збору).

Разом із позовною заявою подане клопотання про витребування доказів.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена на суддю Аракелян М.М.

Ухвалами суду:

- від 05.08.2024 року позовну заяву залишено без руху;

- від 13.08.2024року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі; постановлено, що розгляд справи буде проводитись за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (ст.262 КАС України); витребувано у відповідача опії матеріалів службового розслідування відповідно до яких до ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач проходив службу в Національній поліції України на посаді інспектора відділу диспетчерської служби управління організаційно- аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Одеській області. З травня 2024 року позивач у зв`язку з погіршенням стану здоров`я перебував на лікарняному. 16.07.2024 року позивач засобами поштового зв`язку отримав листа від ГУНП в Одеській області, в якому було два листа-повідомлення, а саме: лист-повідомлення від Управління кадрового забезпечення ГУНП в Одеській області про інформування про звільнення зі служби в поліції від 08.07.2024 року № 9/9197 разом з наказом по особовому складу від 08.07.2024 року № 1057 о/с та, лист-повідомлення від Управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Одеській області про результати проведення службового розслідування від 08.07.2024 року № 5/1-1428 разом з копією наказу ГУНП в Одеській області від 05.07.2024 року № 1736 про заходи дисциплінарного впливу. Відповідно до п. 3 наказу № 1736 до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Позивач категорично не погоджується з твердженнями, зазначеними в наказі № 1736 від 05.07.2024 року, оскільки в діях ОСОБА_1 відсутні шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою ОСОБА_1 , відповідно до чого у відповідача були відсутні підстави для застосування такого виду дисциплінарного заходу як догана, а отже застосований вид стягнення не є пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.

Відповідач подав суду клопотання про продовження строку для надання відзиву на позов та надання витребуваних судом матеріалів у зв`язку із необхідністю отримання та вивчення усіх матеріалів по справі, необхідністю більшого об`єму часу для ретельної підготовки правової позиції ГУНП в Одеській області, необхідності надання до суду матеріалів. Клопотання судом задоволено.

Представник позивача подав клопотання, у якому просив визнати доведеною ту обставину, що п. 3 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області № 1736 від 05.07.2024 року в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани оголошеної інспектору відділу диспетчерської служби управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Одеській області капітану поліції ОСОБА_1 , є протиправним та підлягає скасуванню.

Це клопотання суд відхиляє, позаяк воно не стосується руху справи, натомість, спрямоване на бажаний для позивача результат вирішення справи по суті.

Суд звертає увагу, що така процесуальна дія як клопотання учасника справи має на меті забезпечення руху справи, отримання доказів, тощо, а не виключення доказів з метою неприйняття до уваги позиції відповідача щодо суті спору.

Згідно ч.3 ст.180 КАС України якщо доданий до справи або наданий суду учасником справи для ознайомлення документ або інший доказ викликає обґрунтований сумнів у його достовірності, учасник справи може просити суд виключити його з числа доказів і вирішувати справу на підставі інших доказів або вимагати проведення експертизи.

Натомість, представник позивача вимагає виключення не доказу, а позиції відповідача по суті справи, що не відповідає положенням ст.180 КАС України.

ГУНП в Одеській області подало відзив на позов, у якому просило відмовити у задоволенні позовних вимог та, зокрема, зазначило, що 20.06.2024 року на адресу керівництва ГУНП в області надійшла доповідна записка начальника УОАЗОР ГУНП в області полковника поліції О. Вдовиченка від 20.06.2024 № 5/1-1287, за фактом можливих порушень з боку працівників ГУНП в області, зокрема вимог Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357. Працівниками управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в області при проведенні аналізу ІКС ІПНП виявлено ряд порушень Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, а саме - інспектором ВДС УОАЗОР ГУНП в області капітаном поліції

ОСОБА_1 в порушення вимог підпунктів 3, 6 пункту 18 розділу ІІІ Інструкції, при відпрацюванні повідомлень категорії «Бета», що надійшли до підрозділів ГУНП в області за №№ 138524128 (ЄО ОРУП № 2 № 6700), 132131675 (ЄО ВнП № 3 ОРУП № 2 № 2724) за допомогою можливостей системи ІПНП не здійснено контроль за виконанням нарядами поліції службових завдань і не проінформовано останніх про результати перевірки особи яка здійснила виклик капітан поліції ОСОБА_2 прибуття на місця події та виконання поставлених завдань, у тому числі за допомогою можливостей системи ІПНП не контролював, про результати перевірок за інформаційними ресурсами системи ІПНП стосовно особи, що здійснила виклик наряду поліції, або інших можливих учасників правопорушення або події (наявність у власності зареєстрованої зброї, перебування в розшуку, категорію особи тощо) наряд поліції не проінформував чим порушив вимоги підпунктів 3, 6 пункту 18 розділу ІІІ Інструкції. Наказом ГУНП в Одеській області від 24.06.2024 № 1592 було призначено службове розслідування та затверджено склад дисциплінарної комісії. За результатами проведення службового розслідування 03.07.2024 року начальником ГУНП в Одеській області був затверджений висновок, який відповідає вимогам Дисциплінарного статуту НПУ. Наказом ГУНП в Одеській області від 05.07.2024 № 1736 було накладено на ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани. Таким чином, службове розслідування відносно ОСОБА_2 та інших працівників УАЗОР ГУНП в області проведено із дотриманням строків та відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України. позивачем ігноруються положення про розподіл тягаря доказування, і обов`язок як учасника справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (п. 2 ч. 5 ст. 44 КАС України). Тобто, по суті встановлених порушень позивачем не надано будь-яких контаргументів. під час службового розслідування на адресу реєстрації та проживання капітана поліції ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 , поштовим зв`язком було надіслано лист з метою надання йому можливості надати пояснення з приводу вищезазначених обставин членам дисциплінарної комісії. Водночас копія вказаного листа, разом із додатками 01.07.2024 були надіслані за допомогою месенджерів «WhatsApp», «Viber» на номер телефону НОМЕР_1 . У зазначений в листі час, а саме 02 та 03.07.2024, капітан поліції ОСОБА_2 для надання пояснень не з`явився, про причини своєї неявки членів дисциплінарної комісії не повідомив, до дисциплінарної комісії письмові пояснення не надходили. Про факт неприбуття капітана поліції ОСОБА_2 було складено відповідний акт зареєстрований у УОАЗОР ГУНП в області від 03.07.2024 за № 5/1-1405. Дисциплінарна комісія, неодноразово, шляхом здійснення телефонних дзвінків, запрошувала капітана поліції ОСОБА_2 , але останній так і не з`явився та пояснення не надав. Проте жодних обмежень щодо отримання (надання) пояснення поліцейським, який перебуває на лікарняному чинним законодавством не передбачено. Своїми діями капітан поліції ОСОБА_2 свідомо ухилявся від надання пояснення, чим перешкоджав та не сприяв його проведенню.

Представник позивача подав суду додаткові пояснення, в яких зазначив, що в матеріалах службового розслідування відсутні будь-які докази щодо вчинення Позивачем порушення вимог п.п. 3 та 6 п. 18 розділу ІІІ Інструкції. В матеріалах розслідування наявні письмові пояснення співробітників поліції, які були направленні на виклику прийняті ОСОБА_1 , а саме: лейтенанта поліції ОСОБА_4 , старших лейтенантів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , та ОСОБА_7 . Усі наявні письмові пояснення співробітників поліції стосуються зокрема завчасного проставляння відмітки про прибуття нарядами поліції на місця виклику. У жодному письмовому поясненні відсутні будь-які згадки щодо позивача, а також будь-які згадки щодо його дій (бездіяльності), окрім отримання від позивача завдань, та місця виклику. Тобто, іншими співробітниками поліції, стосовно яких теж проводилось дане службове розслідування не було зазначено про порушення позивачем вимог чинних нормативно-правових актів. Щодо тверджень відповідача, стосовно не здійсненням позивачем контролю за виконанням нарядами поліції службових завдань зазначаємо, що в матеріалах службового розслідування, відсутні будь-які докази щодо не здійснення позивачем контролю. В матеріалах службового розслідування відсутні будь-які докази, які могли б свідчити про відсутність зв`язку між позивачем та нарядами поліції, зокрема відсутні роздруківки дзвінків, відсутні докази передачі інформації шляхом відео- та аудіозаписами, а також шляхом надсилання письмових повідомлень, зокрема з використання мобільних застосунків, оскільки за наявності технічних несправностей, зв`язок з нарядами поліції повинен підтримуватися за допомогою наявних видів зв`язку. Звертаючи увагу на письмові пояснення співробітників поліції, можна дійти до висновку, що перед ними зовсім не ставилося запитання щодо дій ОСОБА_1 , зокрема щодо того, чи зв`язувався з ними позивач після надання ним завдання, чи були спроби позивача зв`язатися з нарядами поліції, які відправилися на виклик, ураховуючи відсутність зв`язку у населених пунктах за місцями викликів. На день ознайомлення із даними наказами ОСОБА_1 перебував на лікарняному, про що в ГУНП в Одеській області були обізнані, а отже про факт хвороби у позивача була обізнана й дисциплінарна комісія. Позивач відповідно до витягу з електронного реєстру листків непрацездатності, у період з 29.06.2024 року по 03.07.2024 року перебував на стаціонарному лікуванні в ДУ «ТМО МВС України по Одеській області». У зв`язку з направленням 01.07.2024 року засобами поштового зв`язку листа 5/1-1384, позивач жодним чином не встиг би з`явитися в період з 02.07.2024 року по 03.07.2024 року для опитування.

Суд бере до уваги те, що позивач не був обізнаний про висновки службового розслідування до подання позовної заяви, про що у позовній заяві і зазначав. Тільки після ознайомлення з висновками службового розслідування вже в ході судового розгляду справи він мав можливість викласти заперечення на них, уточнивши мотиви позову.

Станом на дату вирішення даної справи інших заяв по суті справи на адресу суду не надходило.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, які мають значення для вирішення спору, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді інспектора відділу диспетчерської служби управління організаційно- аналітичного забезпечення та оперативного реагування Головного управління Національної поліції в Одеській області.

20.06.2024 року на адресу керівництва ГУНП в Одеській області надійшла доповідна записка начальника УОАЗОР ГУНП в Одеській області полковника поліції О. Вдовиченка від 20.06.2024 №5/1-1287, у якій зазначено, що 20.06.2024 працівниками управлінням організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Одеській області аналізом ІКС ІПНП встановлено ряд порушень вимог Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 27.04.2024 № 357 Під час проведеної перевірки встановлено, що інспектором ВДС УОАЗОР ГУНП в Одеській області капітаном поліції ОСОБА_8 в порушенні вимог підпунктів З, 6 пункту вісімнадцятого Розділу III наказу № 357, за допомогою можливостей системи ІПНП не здійснено контроль за виконанням нарядами поліції службових завдань і не проінформовано останніх про результати перевірки особи, що здійснила виклик, а саме при відпрацюванні повідомленні категорії «Бета», що надійшли до підрозділів ГУНП в області за №№ 138524128 (ЄО № 6700 ОРУП № 2), 132131675 (ЄО № 2724 ВнП № З (Доброслав)). У зв`язку з викладеним запропоновано відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 та 1356/32808 відповідно, призначити службове розслідування, проведення якого доручити дисциплінарній комісії, утвореної з працівників УОАЗОР ГУНП в області. З метою запобігання перешкоджання капітаном поліції ОСОБА_2, інспектором ВДС УОАЗОР ГУНП в області, встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку, керуючись вимогами пункту 2 розділу III Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, частин першої, другої статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІ1, та частин 1,5 ст.70 ЗУ «Про Національну поліцію», відсторонити від виконання службових обов`язків зазначеного поліцейського на період проведення службового розслідування (а.с.92 зворот-93).

На підставі доповідної записки начальника УОАЗОР ГУНП в Одеській області від 20.06.2024 року Наказом ГУНП в Одеській області від 24.06.2024 року №1592 «Про призначення службового розслідування» було призначено службове розслідування та затверджено склад дисциплінарної комісії (а.с.79).

За результатами проведення службового розслідування 03.07.2024 року начальником ГУНП в Одеській області був затверджений висновок службового розслідування за фактом можливих порушень з боку працівників ГУНП в області, зокрема вимог Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС України ВІД 27.04.2020 РОКУ №357 (а.с.121-124). У висновку зазначено, що 20.06.2024 на адресу керівництва ГУНП в області надійшла доповідна записка начальника УОАЗОР ГУНП в області полковника поліції О. Вдовиченка від 20.06.2024 № 5/1-1287, за фактом можливих порушень з боку працівників ГУНП в області, зокрема вимог Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357. Працівниками управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в області при проведенні аналізу ІКС ІПНП виявлено ряд порушень Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 (далі Інструкція), а саме - інспектором ВДС УОАЗОР ГУНП в області капітаном поліції ОСОБА_1 в порушення вимог підпунктів 3, 6 пункту 18 розділу ІІІ Інструкції, при відпрацюванні повідомлень категорії «Бета», що надійшли до підрозділів ГУНП в області за №№ 138524128 (ЄО ОРУП № 2 № 6700), 132131675 (ЄО ВнП № 3 ОРУП № 2 № 2724) за допомогою можливостей системи ІПНП не здійснено контроль за виконанням нарядами поліції службових завдань і не проінформовано останніх про результати перевірки особи яка здійснила виклик. Так, 19.05.2024 о 22:55 до Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в області зі служби « 102» надійшло повідомлення про тілесні ушкодження за адресою: с. Яськи, вул. Центральна (ЄО № 6700). На місце події капітаном поліції ОСОБА_2 о 22:56 направлено наряд поліції «Балагур-152» зазначеного підрозділу у складі інспектора ВРПП ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , та поліцейського ВРПП ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області старшого сержанта поліції ОСОБА_9. Відповідно до проставлених останнім відміток у системі ІПНП завдання було прийнято о 22:57 та о 23:41 наряд поліції прибув на місце події. Однак на момент проставляння відмітки про прибуття, згідно зафіксованої геолокації наряд поліції перебував на відстані 12258 м. від місця події. В діях старшого сержанта поліції ОСОБА_9 вбачаються порушення підпункту 2 пункту 2 розділу ІХ Інструкції, що виразилось у завчасному проставлянні відмітки про прибуття на місце події. В свою чергу капітан поліції ОСОБА_2 прибуття на місця події та виконання поставлених завдань, у тому числі за допомогою можливостей системи ІПНП не контролював, про результати перевірок за інформаційними ресурсами системи ІПНП стосовно особи, що здійснила виклик наряду поліції, або інших можливих учасників правопорушення або події (наявність у власності зареєстрованої зброї, перебування в розшуку, категорію особи тощо) наряд поліції не проінформував чим порушив вимоги підпунктів 3, 6 пункту 18 розділу ІІІ Інструкції. 09.06.2024 о 12:59 до відділення поліції № 3 Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в області зі служби « 102» надійшло повідомлення про домашнє насильство за адресою: АДРЕСА_2 (ЄО № 2724). На місце події капітаном поліції ОСОБА_2 о 13:00 направлено наряд поліції «Лафет-153» зазначеного підрозділу у складі інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , та інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 . Відповідно до проставлених останнім відміток у системі ІПНП завдання було прийнято о 13:01 та о 13:21 наряд поліції прибув на місце події. Однак на момент проставляння відмітки про прибуття, згідно зафіксованої геолокації наряд поліції перебував на відстані 10242 м. від місця події. В діях лейтенанта поліції ОСОБА_10 вбачаються порушення підпункту 2 пункту 2 розділу ІХ Інструкції, що виразилось у завчасному проставлянні відмітки про прибуття на місце події. В свою чергу капітан поліції ОСОБА_2 прибуття на місця події та виконання поставлених завдань, у тому числі за допомогою можливостей системи ІПНП не контролював, про результати перевірок за інформаційними ресурсами системи ІПНП стосовно особи, що здійснила виклик наряду поліції, або інших можливих учасників правопорушення або події (наявність у власності зареєстрованої зброї, перебування в розшуку, категорію особи тощо) наряд поліції не проінформував чим порушив вимоги підпунктів 3, 6 пункту 18 розділу ІІІ Інструкції.

Як зазначає відповідач, під час службового розслідування на адресу реєстрації та проживання капітана поліції ОСОБА_2 : АДРЕСА_1 , поштовим зв`язком було надіслано лист (вих. УОАЗОР ГУНП в області від 01.07.2024 № 5/1-1384) з метою надання йому можливості надати пояснення з приводу вищезазначених обставин членам дисциплінарної комісії.

У період з 01.06.2024 року по 31.07.2024 року ОСОБА_1 перерубував на лікарняному (а.с.145-146)

За Висновком службового розслідування дисциплінарна комісія, зокрема, виснувала:

5. За недотримання вимог пунктів 1,2 статті 18 ЗУ «Про Національну поліцію», пунктів 1,2 частини третьої Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 1,2 пункту 2 розділу IX Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 року №357, що виразилось у відсутності контролю за прибуттям нарядів поліції на місця події та виконання поставлених завдань, у тому числі за допомогою можливостей системи ІПНП, не інформуванні нарядів поліції про результати перевірок за інформаційними ресурсами системи ІПНП стосовно особи, що здійснила виклик наряду поліції, або інших можливих учасників правопорушення або події (наявність у власності зареєстрованої зброї, перебування в розшуку, категорію особи тощо) до інспектора відділу диспетчерської служби УОАЗОР ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 (0042026) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани (а.с.124).

Пунктом 3 Наказу ГУНП в Одеській області №1736 від 05.07.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за недотримання вимог пунктів 1,2 статті 18 ЗУ «Про Національну поліцію», пунктів 1,2 частини третьої Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 1,2 пункту 2 розділу IX Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 року №357, що виразилось у відсутності контролю за прибуттям нарядів поліції на місця події та виконання поставлених завдань, у тому числі за допомогою можливостей системи ІПНП, не інформуванні нарядів поліції про результати перевірок за інформаційними ресурсами системи ІПНП стосовно особи, що здійснила виклик наряду поліції, або інших можливих учасників правопорушення або події (наявність у власності зареєстрованої зброї, перебування в розшуку, категорію особи тощо) до інспектора відділу диспетчерської служби УОАЗОР ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 (0042026) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

У наказі, зокрема, зазначено, що капітан поліції ОСОБА_2 прибуття на місця події та виконання поставлених завдань, у тому числі за допомогою можливостей системи ІПНП не контролював, про результати перевірок за інформаційними ресурсами системи ІПНП стосовно особи, що здійснила виклик наряду поліції, або інших можливих учасників правопорушення або події (наявність у власності зареєстрованої зброї, перебування в розшуку, категорію особи тощо) наряд поліції не проінформував чим порушив вимоги підпунктів 3, 6 пункту 18 розділу ІІІ Інструкції .

Вважаючи вищезазначений наказ в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправним, позивач звернувся до суду з позовом про його скасування.

Вирішуючи спір, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Громадянам, згідно ст. 43 Конституції України, гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580).

Згідно ст. 3 Закону №580 у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №580 поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені та законами України.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді. Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Відповідно до ч.1 ст.64 Закону №580 особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

"Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

За приписами ч. 1, 2 ст. 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження регламентується нормами Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» №2337-VIII від 15.03.2018 (далі - Дисциплінарний статут).

Так, службова дисципліна, в розумінні Дисциплінарного статуту, є дотриманням поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з п.п.1,2,6 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

В свою чергу дисциплінарним проступком згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Нормами ч. 3 передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.

Підставами для прийняття спірного наказу є те, що капітан поліції ОСОБА_2 прибуття на місця події та виконання поставлених завдань, у тому числі за допомогою можливостей системи ІПНП не контролював, про результати перевірок за інформаційними ресурсами системи ІПНП стосовно особи, що здійснила виклик наряду поліції, або інших можливих учасників правопорушення або події (наявність у власності зареєстрованої зброї, перебування в розшуку, категорію особи тощо) наряд поліції не проінформував чим порушив вимоги підпунктів 3, 6 пункту 18 розділу ІІІ Інструкції.

Відповідно до п.п.3,6 п.18 розділу ІІІ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затверджено наказом МВС України №357 від 27.04.2020 року, «Порядок дій диспетчера після отримання повідомлення про правопорушення або подію (з відповідною позначкою про необхідність здійснення негайного реагування на правопорушення або подію), які віднесені до категорії "Бета"»:

- контролює, у тому числі за допомогою можливостей системи ІПНП, своєчасне отримання завдань нарядами поліції, їх прибуття на місця події (інші місця, визначені диспетчером та/або оперативним черговим) та виконання поставлених завдань;

- інформує наряди поліції про результати перевірок за інформаційними ресурсами системи ІПНП стосовно особи, що здійснила виклик наряду поліції, або інших можливих учасників правопорушення або події (наявність у власності зареєстрованої зброї, перебування в розшуку, категорію особи тощо.

Суд зазначає, що проведеним службовим розслідуванням не встановлено та не доведено наявність причинно-наслідкового зв`язку щодо вчинення дисциплінарного проступку внаслідок неправомірних рішень або дій ОСОБА_1 .

З висновків службового розслідування в частині, що стосується позивача, вбачається, що дисциплінарною комісією фактично не досліджувалися обставини вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку. Перелік виявлених цим службовим розслідуванням порушень фактично позивача не стосується, а зазначення як у висновку службового розслідування, так і в спірному наказі про порушення ним тих чи інших норм є загальним і не має конкретного змістовного підтвердження.

Відповідно ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. З цих підстав суд дійшов висновку, що відповідач не здійснив належне розслідування стосовно наявності в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку, описаного в матеріалах службового розслідування та оскаржуваному наказі, що призвело до необґрунтованого притягнення його до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з цим.

Згідно п.1 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 року № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до абз.2 п.3 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 року № 893 у разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, що підтверджено документально (відсутність на службі за вагомих обставин), час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування, про що видається наказ про відсутність на службі за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку (п.4 розділу V Порядку).

З матеріалів справи вбачається, що позивач з 01.06.2024 року по 31.07.2024 року перебував на лікарняному (а.с.145-146), у листі ГУНП в Одеській області від 16.10.2024 року на адресу представника позивача зазначено, що ОСОБА_1 з 11.06.2024 року по 07.11.2024 року перебував на лікарняному (а.с.143-144).

Службове розслідування було призначено 24.06.2024 року, тобто під час тимчасової непрацездатності позивача; 05.07.2024 року було видано наказ № 1736 «Про заходи дисциплінарного впливу».

Письмові пояснення ОСОБА_1 під час службового розслідування відповідачем не отримані, оскаржуваний наказ виданий через 10 днів після початку службового розслідування.

Згідно із ч.ч. 10, 11, 12 ст. 15 Статуту за рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією. У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Відповідачем не надано доказів завчасного надіслання позивачу листа (вих. УОАЗОР ГУНП в області від 01.07.2024 № 5/1-1384) з метою надання йому можливості надати пояснення, на що ГУНП України в Одеській області посилається у відзиві на позов.

З матеріалів справи вбачається, що лист про виклик було направлено ОСОБА_1 за допомогою месенджерів «WhatsApp» та «Viber», а засобами поштового зв`язку даний лист було направлено за два дні до дня виклику, отже позивач не був повідомлений належним чином, а також не мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

З цих мотивів суд вважає, що висновки службового розслідування стосовно порушення позивачем недотримання позивачем вимог ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», пунктів 1,2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України а також відповідних вимог розділу IX Інструкції з реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах Національної поліції України є передчасними, зроблені без урахування права позивача на надання пояснень в ході службового розслідування.

Решта доводів учасників справи на висновки суду по суті спору не впливають. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ в частині, що стосується позивача, є протиправним, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню, а п.3 цього наказу - скасуванню.

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Стосовно розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи висновки суду про задоволення позову, суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судового збору у розмірі 968,96грн.

Що стосується відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд на дату ухвалення рішення позбавлений можливості здійснити розподіл витрат на правничу допомогу у заявленому позивачем орієнтовному розмірі 10000грн., адже передбачені ст.ст.134,139 КАС України докази наразі відсутні в матеріалах справи. Так, відсутній Акт приймання-передачі адвокатських послуг згідно пункту 2.4 Договору про надання правничої допомоги від 19.07.2024 року.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №1736 від 05.07.2024 року в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оголошеної інспектору відділу диспетчерської служби управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Одеській області капітану поліції ОСОБА_1 .

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору у розмірі 968(дев`ятсот шістдесят вісім)грн. 96коп.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. ст. 293,295 КАС України, до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_3 ).

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Одеській області (; адреса: вул.Ак.Філатова, буд.15-А, м.Одеса, 65080).

Суддя М.М. Аракелян