Справа № 160/15193/24
Суддя: Бондар Марина Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-12-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Бондар М.В. розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування наказу, -
ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці (далі митниця, відповідач), в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Дніпровської митниці від 30.05.2024 №16-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».
Ухвалою суду від 17.06.2024 прийнято позовну заяву та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
12.07.2024 до суду представником відповідача надано копії матеріалів дисциплінарної справи №7.5-08-26/3 щодо головного державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного поста «Кривий Ріг» ОСОБА_1
На підставі ухвали від 03.09.2024 суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання; зобов`язав Дніпровську митницю протягом десяти календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали надати до суду належним чином засвідчену копію акту про результати тематичної перевірки від 05.04.2024.
13.09.2024 від відповідача до суду надійшла копія акту про результати тематичної перевірки від 05.04.2024.
24.09.2024 до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
В підготовче засідання 02.10.2024 з`явилась представник відповідача.
В підготовчому засіданні представник відповідача заперечувала проти задоволення позову в повному обсязі.
В підготовче засідання 02.10.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в судовому засіданні на іншу дату.
21.10.2024 до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
Ухвалою суду від 30.10.2024 постановлено здійснювати розгляд справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 проходить державну службу на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №2 митного поста «Кривий Ріг» Дніпровської митниці.
На виконання наказу в. о. начальника Дніпровської митниці від 27.11.2023 №240 «Про проведення тематичної перевірки» відповідно до Порядку проведення внутрішніх перевірок у Державній митній службі України та її територіальних органах, затвердженого наказом Державної митної служби України від 09.11.2023 №755, на підставі доповідної записки начальника відділу Галєєва Євгена від 20.11.2023 №7.5-25/375, проведено тематичну перевірку для вивчення та оцінки стану організації роботи, повноти та ефективності виконання завдань та функцій посадовими особами Дніпровської митниці по контролю за дотриманням вимог законодавства України з питань митної справи при експлуатації митного складу ТОВ «ЮНАЙТЕДТАБАКО» (М/0498/Z/01) та митного складу ТОВ «МЕТЕНЕРГОМАШ» (М/0218/V/02) за період з 01.10.2022 по 17.11.2023.
11.04.2024 в.о. начальника відділу внутрішньої безпеки Дніпровської митниці О. Кулика на ім`я начальника Дніпровської митниці Буяльського С. скеровано доповідну записку за вих. №25/25/4358 з пропозицією розглянути питання щодо направлення матеріалів тематичної перевірки на розгляд дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ з метою визначення ступеню вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку відносно, зокрема, головного державного інспектора ВМО №2 м/п «Кривий Ріг» Кравчука А.П.
Наказом митниці від 17.04.2024 №3-дс «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » порушено дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора ВМО №2 м/п «Кривий Ріг» ОСОБА_1 , утворено дисциплінарну комісію для здійснення дисциплінарного провадження.
Повідомленням дисциплінарної комісії митниці від 06.05.2024 №7.5-08-28/16 запропоновано ОСОБА_1 надати пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, а також питань, що мають значення у справі, зокрема:
2) коли та у який спосіб ці сертифікати були отримані митницею?
07.05.2024 ОСОБА_1 надані письмові пояснення з поставлених вище питань:
09.05.2024 дисциплінарною комісією складено повідомлення №7.5-08-28/30 ОСОБА_1 про засідання з розгляду дисциплінарної справи, призначене 15.05.2024 о 10.00 та запрошено позивача на засідання для ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.
На засідання дисциплінарної комісії позивач не з`явився, про причини неприбуття комісію не повідомив.
Вважаючи наказ митниці від 30.05.2024 №16-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Відповідно до положень статті 569 МК України працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.
Спеціальним законом, що регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон №889-VIII.
У розумінні статті 1 Закону №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.
Частиною 2 статті 1 Закону №889-VIII передбачено, що державний службовець це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний, серед іншого: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; з повагою ставитися до державних символів України; обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Згідно з розділом 3 посадової інструкції, затвердженої в. о. начальника Дніпровської митниці 01.07.2021, основними посадовими обов`язками позивача є, зокрема,:
1. Дотримання вимог Конституції України, Митного кодексу України, Закону України «Про державну службу», інших законів України, та інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів з питань митної справи, контроль за дотриманням яких покладено на Держмитслужбу;
2. Здійснення заходів для повноти та своєчасності виконання митних формальностей, сплати митних платежів щодо товарів, що поміщуються (поміщені) у відповідний митний режим, та які переміщуються через митний кордон України, з дотриманням діючих порядків і технологічних схем митного контролю й митного оформлення;
Відповідно до частини 1 статті 64 Закону №889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
У відповідності до положень частини 5 статті 74 Закону №889-VIII, дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.
В обґрунтування протиправності спірного наказу позивач посилається на порушення строку притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
З огляду на норму частини 5 статті 74 Закону №889-VIII, враховуючи, що виявлене порушення було вчинено в жовтні 2022 року, станом на травень 2024 сплинув строк притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за вказані порушення.
Таким чином, є безпідставним посилання в наказі митниці від 30.05.2024 №16-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » на порушення, що мали місце у жовтні 2022 року.
В частині інших підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, суд виходить з такого.
Згідно з частиною 1 статті 65 Закону № 889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно з пунктом 5 частини 2 цієї ж статті дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 122 МК України, у митний режим митного складу можуть поміщатися будь-які товари, за винятком товарів, строк придатності для споживання або використання яких закінчився.
На підставі частин 3, 5 статті 125 МК України, іноземні товари, що зберігаються в митному режимі митного складу, до закінчення строку їх придатності або строків зберігання, установлених частинами першою та другою цієї статті, повинні бути задекларовані для ввезення на митну територію України в іншому митному режимі або реекспортовані.
У разі невиконання вимог частин першої четвертої цієї статті щодо розпорядження товарами, що зберігаються в митному режимі митного складу, утримувач митного складу повинен протягом 30 днів після закінчення строку зберігання цих товарів у митному режимі митного складу передати їх на склад митного органу, а в разі закінчення строку придатності зазначених товарів задекларувати їх у митний режим знищення або руйнування.
Згідно з частиною 1 статті 129 МК України митний режим митого складу завершується шляхом поміщення товарів, поміщених у цей митний режим, в інший митний режим, що допускається цим кодексом, а також у випадках, передбачених частиною третьою цієї статті.
Позивачем надані письмові пояснення дисциплінарній комісії з привод виявленого порушення, в яких зазначено, що строк придатності у товаросупровіних документах відсутній.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не було застосовано додаткових форм митого контролю та не вжито заходів з метою встановлення терміну придатності товарів.
Отже, суд приходить до висновку, з урахуванням мети переміщення у режим митного складу, що були створені умови для порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 122 МК України.
Відповідно до пункту 4 розділу ІІ Порядку №651 „Заповнення граф А, С, D/J, Е/J, G, I, F, митних декларації посадовою особою митного органу:
графа D/J: „Контроль митницею відправлення/призначення/ „Строк доставки (дата):
при поміщенні товарів у митний режим митного складу зазначається кінцева дата зберігання товарів у цьому режимі …
„Накладення пломби якщо поміщення товарів у митний режим передбачає накладення митного забезпечення у вигляді пломб, в полі зазначається відомості про накладення пломби у вигляді коду: КК/МММ/ННН, де КК кількість пломб; МММ/ННН перші три цифри коду митного органу та номер митного забезпечення, що відображаються на відтиску пломби.
На підставі пункту 4.2. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації за формою єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631, перевірка митної декларації: перевірка наявності поданих разом з МД рахунку або іншого документа, який визначає вартість товару, та у випадках, встановлених Кодексом, ДМВ; перевірка за допомогою програмного забезпечення правильності заповнення МД відповідно до вимог, встановлених законодавством з питань митної справи.
У долучених до матеріалів дисциплінарної справи поясненнях ОСОБА_1 вказано, що митне забезпечення не було зазначено у митних деклараціях, оскільки воно накладалось на транспортний засіб як додатковий захід безпеки. Крім того, застосування митними органами засобів забезпечення ідентифікації товарів у митному режимі транзиту до 29.07.2023 було не обов`язковим, тому наявність інформації про накладене митне забезпечення (пломби) в графах D/J, також була необов`язкова. Знаходження графи D/J в електронній МД саме для накладення пломб чітко не визначено.
Суд критично оцінює надані позивачем пояснення та зазначає, що позивач, який працює на посаді з 30.06.2021, в митних органах з 01.08.2008, за результатами оцінювання службової діяльності за 2023 рік відмінно, не міг не знати порядок заповнення графи D/J в електронній МД.
Таким чином, за наслідком судового розгляду справи знайшли підтвердження доводи митниці про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до частини 1 статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Частиною 3 статті 66 Закону №889-VIII визначено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
Відповідно до частини 1 статті 67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Частинами 1, 2 статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
З аналізу наведених норм судом встановлено, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, від 26.01.2021 у справі №420/2949/19, від 04.09.2020 у справі №826/6165/17.
Відтак, застосоване до позивача дисциплінарне стягнення відповідає характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини позивача.
Вирішуючи питання щодо дотримання процедури накладення на позивача дисциплінарного стягнення, суд враховує таке.
За змістом частин 1, 2 статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): суб`єктом призначення стосовно інших державних службовців. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В: інші види дисциплінарних стягнень суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.
Згідно із частинами 1, 10, 11 статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
За приписами частини 1 статті 71 Закону №889-VIII Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.
За правилами частини 1 статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Частиною 2 статті 73 Закону №889-VIII обумовлено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039).
Згідно із пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Згідно із пунктом 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
У відповідності до пункту 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання. Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
Відповідно до пункту 34 Порядку №1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.
Досліджені судом долучені до матеріалів цієї адміністративної справи матеріали дисциплінарної справи щодо ОСОБА_1 засвідчили, що дисциплінарне провадження було порушено на підставі доповідної записки за вих. №25/25/4358 від 11.04.2024; наказом митниці від 17.04.2024 №3-дс «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » порушено дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора ВМО №2 м/п «Кривий Ріг» ОСОБА_1 , утворено дисциплінарну комісію для здійснення дисциплінарного провадження; дисциплінарною комісією сформована належним чином дисциплінарна справа. Результатом розгляду дисциплінарної справи стало подання дисциплінарної комісії від 20.05.2024 №7.5-08-27/3, в якому дисциплінарна комісія встановила, що мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; в дії позивача наявні ознаки дисциплінарного проступку, встановлено чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення позивача до державної служби, висновок про те, що позивач підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності та запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
У відповідності до пункту 32 Порядку № 1039, про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.
Матеріалами дисциплінарної справи підтверджено, що позивач був запрошений на зсідання комісії листом від 09.05.2024, проте не з`явився, про причини неприбуття комісію не повідомив.
Частинами 1, 2 статті 75 Закону №889-VIII передбачено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.
Матеріали дисциплінарної справ свідчать, що позивачу забезпечено право на надання пояснень по суті виявлених порушень шляхом направлення 06.05.2024 відповідного листа позивачу. Митницею отримано від позивача пояснення від 07.05.2024 та від 24.05.2024. Пояснення позивача надані щодо суті виявлених порушень, внаслідок чого суду приходить до висновку, що позивач був ознайомлений з матеріалами дисциплінарної справи.
Отже, суд приходить до висновку, що процедура проведення дисциплінарного провадження відносно позивача порушена не була.
Відповідно до частин 1-3, 5 статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням). Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Відповідно до пункту 36 Порядку №1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).
Судом встановлено, що оскаржуваний наказ митниці від 30.05.2024 №16-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » винесено уповноваженою на те посадовою особою за результатами проведеного відповідно до вимог, у спосіб, в порядку та у строки, передбачені Законом №889-VІІІ та Порядком №1039, дисциплінарного провадження та на підставі складеного за його наслідками подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Дніпровської митниці.
Суд зазначає, що наказ митниці про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності містить усі необхідні реквізити: найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
За наведених обставин суд критично оцінює доводи позивача, викладені в позові та відзиві на позов щодо відсутності в оскаржуваному наказі висновків щодо врахування характеру дисциплінарного проступку, попередньої поведінки державного службовця та його ставлення до виконання своїх посадових обов`язків; про причини неврахування пояснень позивача; не зазначення про наявність будь-яких тяжких наслідків, та в чому саме вони полягають, про те, що будь-які недобори митних платежів в Держбюджет відсутні; не взяті до уваги позитивні результати оцінювання службової діяльності позивача, відсутність стягнень, багаторічний досвід діяльності та сумлінне ставлення до службових обов`язків.
Суд зазначає, що всі вказані позивачем суттєві обставини були оцінені дисциплінарною комісією у відповідному поданні за наслідком дисциплінарного провадження, як того вимагає Закон №889-VІІІ та Порядок №1039.
Також суд зауважує, що закриття дисциплінарного провадження відносно начальника митного поста „Кривий Ріг Дніпровської митниці Романюка Юрія свідчить про відсутність в діях саме цієї особи складу дисциплінарного проступку та не є підставою для звільнення позивача від дисциплінарної відповідальності за вчинені ОСОБА_1 дисциплінарні проступки.
Вирішуючи питання щодо можливості скасування спірного наказу від 30.05.2024 №16-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » з огляду на те, що в його змісті є, крім встановлених порушень, за які позивача правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, ще і порушення, що мали місце в жовтні 2022 року, суд враховує висновок щодо правозастосування, який викладений у постанові Верховного Суду від 22.05.2020 №825/2328/16, а саме:
«…. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття….».
За наведених обставин, суд зазначає, що помилковість висновків у оскаржуваному наказі щодо можливості притягнення позивача до відповідальності за порушення, які мали місце в жовтні 2022 року, не може бути підставою для скасування наказу в цілому, оскільки дисциплінарні проступки, вчинені позивачем у жовтні 2023 року дають підстави для застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягання у вигляді догани.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов до висновку, що підстави для скасування наказу Дніпровської митниці від 30.05.2024 №16-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » відсутні.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є безпідставними та задоволенню не підлягають.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.
На підставі викладеного, керуючись статями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

Розподіл судових витрат не здійснювати.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Бондар