Справа № 160/29672/24
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2024-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Рябчук О.С.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "Дніпроважмаш" до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -
07.11.2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства "Дніпроважмаш" до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, з вимогами:
25.11.2024 року до суду через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, в якій останнім підтримано власні позовні вимоги та зазначено, що відзив на позов такої якості лише підтверджує обґрунтованість позовних вимог АТ «ДНІПРОВАЖМАШ».
02.12.2024 року через підсистему «Електронний суд» від Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких останнім підтримано власну позицію, викладену у відзиві на позовну заяву з зазначенням тотожних доводів та обґрунтувань.
04.12.2024 року до суду через підсистему «Електронний суд» від позивача надійшли пояснення (щодо заперечень на відповідь на відзив), в яких останнім було, зокрема, зауважено, що у запереченнях Держпраці замість спростування конкретних аргументів позивача, вдається до тверджень загального характеру, які прямого відношення до даної справи не мають.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частиною 4 статті 243 КАС України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
- Завірені копії паспортних даних керівника, головного бухгалтера та відповідальної особи за кадрове діловодство (дата і місце народження, громадянство, адреса проживання, серія і номер паспорта, код ІПН);
- Завірені копії штатних розписів за 2024 рік;
- Завірену копію колективного договору, положення про оплату праці;
- Завірену копію наказу/розпорядження про призначення керівника АТ ДНІПРОВАЖМАШ»;
- Завірені копії документів бухгалтерського обліку витрат на оплату праці за 2024 рік: відомості нарахування заробітної плати, платіжні доручення, відомості на виплату заробітної плати;
- Забезпечити надання інформації, необхідної для проведення заходу державного нагляду (контролю);
- Бухгалтерські довідки розрахунку компенсації днів невикористаних відпусток при звільненні працівників за 2024 рік;
- Завірені копії табелів/графіків обліку робочого часу за період роботи за 2024 рік;
- Завірені копії наказів/розпоряджень щодо трудової діяльності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у розрізі звільнених та працюючих працівників з зазначенням періоду виникнення заборгованості з виплати заробітної плати та сум заборгованості кожному працівнику.
- Завірені копії об`єднаної звітності ПДФО та ЄСВ підприємства (з додатками) за 2024 рік;
- Забезпечити надання доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень;
- Забезпечити надання уповноваженим представником/керівником та працівниками письмових пояснень з питань, що стосуються предмету перевірки.
Листом від 21 серпня 2024 №68/198, АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» надало свої пояснення, а також направило на адресу Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці копії наступних документів: паспорту та реєстраційного номеру облікової картки платника податків (директора, головного бухгалтера, начальника служби управління персоналом); Витяг з наказу «Про затвердження штатного розпису» від 21.12.2023 № 1554/к/тр.; Витяг з наказу «Про затвердження тарифних ставок і схем посадових окладів» від 29.12.2023 № 1585/к/тр.; Витяг з наказу «Про затвердження тарифних ставок і схем посадових окладів.» від 31.01.2024 № 130/к/тр.; Колективний договір між Правлінням та незалежною профспілковою організацією ПАТ «ДНІПРОВАЖМАІЇІ» укладений в 2012 році.; наказу «Про вступ на посаду» від 22.02.2024 № 230/к/тр.; Витяги з табеля обліку використання робочого часу за січень-липень 2024 року; Витяг з наказу «Про затвердження календарів робочого часу на 2024 рік» від 14.11.2023 №906/к/тм; Витяг з наказу «Про зміну норми тривалості робочого часу у березні та травні 2024 року» від 13.02.2024 № 72/к/тм; Витяг з наказу «Про зміну норми тривалості робочого часу у червні та липні 2024 року» від 10.05.2024 № 329/к/тм; накази «Про звільнення»: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; ннакази/додаткові угоди щодо трудової діяльності: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 ; Довідка «Про підтвердження кількості календарних днів щорічної основної відпустки, які підлягають компенсації» від 20.08.2024 № 68/196; Довідка «Про підтвердження кількості календарних днів щорічної додаткової відпустки за шкідливі умови праці, які підлягають компенсації» від 20.08.2024 №68/197; Довідка про заборгованість з виплати заробітної плати та компенсації за невикористану відпустку; Розрахункові листи.
- Завірені копії документів бухгалтерського обліку витрат на оплату праці за період 2024 року: відомості нарахування заробітної плати, платіжні доручення, відомості на виплату заробітної плати.
- Забезпечити надання інформації, необхідної для проведення заходу державного нагляду (контролю)
- Завірені копії табелів/графіків обліку робочого часу за період роботи за-період за 2023 по 2024 рік
- Завірені копії об`єднаної звітності ПДФО та ССВ підприємства (з додатками) за 2024 рік
- Інформація про надходження коштів на розрахунковий рахунок та в касу з моменту виникнення заборгованості з виплати заробітної плати по теперішній час за наступними показниками: скільки надійшло коштів (тис.гри.); із них викорис тано на виплату заробітної плати (тис.гри.); із них сплачено податків та інших обов`язкових платежів (тис.грн.); інші видатки (тис.гри.) в розрізі платежів з пі;стверджуючими документами
- Забезпечити надання уповноваженим представником/ксрівником та працівниками письмових пояснень стосовно ненаданпя завірених копій документів у повному обсязі на Вимогу
Листом від 26 серпня 2024 № 68/200, АТ «ДНІПРОВАЖМАШ», зокрема, повідомило, що надало у відповідь на вимогу від 16.08.2024 р. документи відносно фізичних осіб, за заявами яких проводиться перевірка, та не заперечувало наявності проблеми з розрахунком. У новій вимогі мова йде про надання копій великої кількості бухгалтерських, кадрових, і не тільки (документи на підтвердження платежів) документів які не стосуються предмета перевірки; містять банківську та комерційну тайну, персональні дані третіх осіб; обсяг яких є надто великим, підприємство у сучасному стані не має технічної можливості його виготовити. Оскільки інспекторам праці забороняється проводити інспекційні відвідування з метою отримання від об`єкта відвідування будь-яких документів або їх копій для подальшої передачі іншим особам, виникає питання щодо мети вимоги. Втім нами надається звітність за 2024 р., хоча вона і не має відношення до розрахунків з конкретними фізичними особами, та інформація (в узагальненому вигляді) щодо надходження та використання коштів. Що стосується інших документів, то пропонуємо, якщо у цьому є потреба, ознайомитись з ними безпосередньо у АТ «ДНІПРОВАЖМАШ», що нами пропонувалось з самого початку перевірки.
До вказаного листа, АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» було надано завірені копії звітності за 2024 р. та довідку про надходження та використання коштів.
04 вересня 2024 року АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» листом № 68/35 подано до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці «Зауваження до акту про неможливість проведення заходу державного контролю № ПС/ДН/263З3/0007/НП від 28.08.2024»
Вищевказані обставини стали підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно дост. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Стаття 4 Закону України від 14 жовтня 1992 року № 2694-XII «Про охорону праці» (далі - Закон № 2694-XII) визначає, що державна політика в галузі охорони праці базується, у тому числі на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.
Відповідно до статті 38 Закону № 2694-XII державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Статтею 259 Кодексу законів про працю України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі - Положення № 96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Підпунктом 13 пункту 4, абзацом 1 пункту 27, абзацом 3 пункту 34 Положення № 96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків; здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків; бере участь у роботі комісій з розслідування нещасних випадків на виробництві.
Згідно з пунктом 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Згідно з пунктом 1 Положення про Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці № 167 від 23.09.2022, повноваження вказаного Міжрегіонального управління поширюються на територію Кіровоградської, Дніпропетровської та Запорізької областей.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 цього Положення одним із основних завдань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Відповідно до преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Згідно з частиною п`ятою вказаної вище статті Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Відповідно до абзаців 1-4 татті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;
- за рішенням суду;
- звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Фізичні особи та посадові особи органів місцевого самоврядування, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.
З аналізу наведеного слідує, що предмет позапланової перевірки є обмеженим лише тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, та які обов`язково зазначені у посвідченні (направленні) на проведення перевірки.
За змістом частини 1-2 статті 7 Закону №877-V Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).(частина 3 статті 7 Закону №877-V ).
Суд звертає увагу на те, що законодавством, яке врегульовує спірні правовідносини, не передбачено можливості для органу державного нагляду (контролю) виходити за межі предмету позапланової перевірки як при оформленні направлення на її проведення, так і під час проведення такого контрольного заходу.
Суд бере до уваги і те, що Верховним Судом неодноразово висловлювались висновки щодо застосування вищевказаних норм матеріального права у правовідносинах, які виникали між органами, що здійснюють державний нагляд (контроль), переліченими у частині четвертій статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», та особами (фізичними і юридичними), стосовно яких здійснювались заходи державного нагляду (контролю).
Так, у постановах від 31.01.2019 року у справі № 809/799/17, від 20.09.2021 року у справі №2040/5544/18 та від 19.02.2021 року у справі № 820/7069/16 Верховний Суду зробив висновок, що відповідно до абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Так, цей законодавчий припис покликаний запобігти зловживанню державними органами проводити перевірки з ширшим обсягом питань, а тому під час розгляду цієї категорії справ дослідженню підлягає інформація, що стала підставою для призначення позапланового заходу, на відповідність визначеній інформації та тільки її відображення у наказі та направленні (посвідченні) на проведення позапланового заходу.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Так, відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пунктів 1, 9 Положення про Міністерство економіки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 459 (із змінами), Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 (із змінами), пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022 № 303 винесено наказ Мінекономіки від 16 червня 2023 року №5782, яким дозволено Державній службі України з питань праці протягом періоду воєнного стану проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері охорони праці, гігієни праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю з підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим та дев`ятим частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»
Так, суд зазначає, що визначальним в даному випадку є та обставина, що підставою проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» були відповідні звернення фізичних осіб, щодо порушень, що спричинили шкоду їх правам та законним інтересам.
Статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Таким чином, Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці при прийнятті наказу від 14.08.2024 №514/ПС-ЗК про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» було дотримано всіх вимог встановлених статтями 6 та 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» .
Статтею 11 статтями 6 та 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено обов`язки суб`єкта господарювання.
Так, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний:
- допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;
- не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону;
- виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;
- надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;
- одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.
Крім того, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено термін «створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю)» - невиконання законних вимог посадових осіб органу державного нагляду (контролю) або недопущення посадових осіб цього органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю), підстави яких визначені законом
Відповідно до частин 1 статті 265 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.
Відповідно до абз.7 ч.2 ст.265 КЗпП України (у редакції на дату застосування штрафу) юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
Разом з тим, механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення визначає Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 (далі - Порядок № 509).
Згідно з п. 2 Порядку № 509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками. Штрафи накладаються на підставі: рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації; акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису; акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників; акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування; акта перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю.
Пунктом 3 Порядку № 509 визначено, що справа про накладення штрафу (далі справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах 3 7 пункту 2 цього Порядку.
Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.
Відповідно до пункту 4 Порядку № 509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.
За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах 3 7 пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.
Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

У разі відсутності підстав для складення постанови про накладення штрафу уповноважена посадова особа письмово повідомляє про це суб`єкту господарювання чи роботодавцю у строки, визначені абзацом 1 пункту 3 цього Порядку.

Так, як вище вже було зазначено судом, 15.10.2024 року Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці, у зв`язку з ненаданням для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містить інформацію/відомості з питань, які є предметом перевірки, їх завірених об`єктом відвідування копій, не можливо провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки у АТ «ДНІПРОВАЖМАШ», про що складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю №ПС/ДН/263З3/0007/НП від 28.08.2024, а отже керівництвом АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» не дотримано вимог ч. 1 ст. 259 КЗпП України, що свідчить про недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні, керуючись ст. 265 КЗпП України, ст. 53 ЗУ «Про зайнятість населення», Порядком накладення штрафів законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого КМУ від 17.06.2013 №509 (зі змінами), та на підставі абз. 7 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, винесено Постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ПС/ДН/26333/0007/НП/СП-ФС, якою накладено на АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» штраф у розмірі 24000,00 грн.

Так у у акті Актом про неможливість проведення заходу державного контролю від 28.08.2024 року №ПС/ДН/26333/0007/НП причиною неможливості проведення заходу вказано: «ненадання для ознайомлення книг реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про охорону праці/працю, що містять інформацію/ відомості з питань, які є предметом перевірки/інспекційного відвідування, їх завірених об`єктом відвідування копій або витягів. Отже, станом на 28.08.2024 АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» не забезпечено надання вичерпних копій документів необхідних для проведення позапланового заходу державного нагляду, а саме: засвідчені копії бухгалтерського обліку витрат на оплату праці за період 2024 р.: відомості нарахування заробітної плати, платіжні доручення, відомості на виплату заробітної плати».

Однак суд повторно наголошує, що відповідачем видано наказ від 14.08.2024 №514/ПС-ЗК про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) саме з метою з`ясування обставин, викладених у відповідних зверненнях фізичних осіб, щодо порушень, що спричинили шкоду їх правам та законним інтересам.

Крім того, на виконання наказу від 14.08.2024 №514/ПС-ЗК «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)» було видано направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 15.08.2024 № ПС/1/14606-24 на проведення позапланової перевірки з 15.08.2024 до 28.08.2024. У направленні зазначено предмет здійснення заходу « з питань оплати праці в частині нарахування та виплати заробітної плати на умовах, визначених трудовим договором, та з питань виплати грошової компенсації відповідно до статті 24 Закону України «Про відпустки» у разі звільнення»

Абзацом 9 частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності передбачено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Із аналізу наведеного слідує, що предмет позапланової перевірки є обмеженим лише тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, та які обов`язково зазначені у посвідченні (направленні) на проведення перевірки.

Так, судом також враховується, що АТ «ДНІПРОВАЖМАШ» листами від 21 серпня 2024 №68/198 та від 26 серпня 2024 № 68/200 надав пакет витребуваних документів, які безпосередньо стосувались фізичних осіб на підставі звернень яких було проведено вказаний позаплановий захід контролю.

Крім того, суд також враховує, що у власному листі від 26 серпня 2024 № 68/200, позивач також запропонував відповідачу, через значний обсяг витребуваної інформації, ознайомитись з вказаними документами безпосередньо на підприємстві.

Щодо застосування норм статті 6 Закону № 877 у контексті спірних правовідносин, суд звертає увагу на те, що Верховний Суд неодноразово висловлював свою позицію щодо приписів частини першої статті 6 Закону № 877. Так, у постанові від 13 квітня 2021 року у справі № 560/1674/19 суд указав таке: «необхідною умовою для здійснення заходу позапланової перевірки є наявність підстав для проведення перевірки, що визначені частиною першою статті 41 Закону № 3038-VІ та пунктом 7 Порядку № 553. У спірних правовідносинах, як правильно зазначили суди, також підлягають врахуванню і положення частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідно до якої під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Дотримання посадовими особами контролюючого органу законодавчо встановлених обмежень щодо призначення перевірки є обов`язковою передумовою для реалізації контролюючим органом права на проведення перевірки.».

Також у постанові від 07 липня 2022 року у справі № 280/1736/19 щодо питання застосування статті 6 Закону № 877-V Верховний Суд зробив наступні висновки: «закріплене у абзаці дев`ятому частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» положення, яким встановлено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю), покликане запобігти зловживанням державними органами (у даному випадку органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду)) у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань.».

Так, у постановах від 31.01.2019 року у справі № 809/799/17, від 20.09.2021 року у справі №2040/5544/18 та від 19.02.2021 року у справі № 820/7069/16 Верховний Суду зробив висновок, що відповідно до абзацу 9 (на даний час це абз.12) частини 1 статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Цей законодавчий припис покликаний запобігти зловживанню державними органами проводити перевірки з ширшим обсягом питань, а тому під час розгляду цієї категорії справ дослідженню підлягає інформація, що стала підставою для призначення позапланового заходу, на відповідність визначеній інформації та тільки її відображення у наказі та направленні (посвідченні) на проведення позапланового заходу.

На підставі викладеного, суд погоджується з твердженням позивача, що деякі витребувані документи, вказані у вимогах №ПС/ДН/26333/0002 від 16.08.2024 та №ПС/ДН/26333/0002/2 від 23.08.2024 виходять за межі предмету позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю), призначеного наказом від 14.08.2024 №514/ПС-ЗК.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також, у рішенні ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами. Разом із цим, обов`язок суду обґрунтовувати свої рішення не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п. 29 рішення ЄСПЛ від 9 грудня 2009 року у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).

Суд, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ПС/ДН/26333/0007/НП/СП-ФС від 15.10.2024 р., винесена Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці є протиправною та підлягає скасуванню, а позовні вимоги, відповідно, задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на положення вказаних статтей та зважаючи на часткове задоволення позовних вимог Акціонерного товариства "Дніпроважмаш", понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору підлягають відшкодуванню на користь останнього у розмірі 2422,40 грн. шляхом стягнення цих коштів на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 257 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства "Дніпроважмаш" (49000 м. Дніпро, вул. Сухий острів, 3; ) до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (49107 м. Дніпро, вул. Армстронга Ніла, 1Д; ) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ПС/ДН/26333/0007/НП/СП-ФС від 15.10.2024 року, винесенау Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (49107 м. Дніпро, вул. Армстронга Ніла, 1Д; ) на користь Акціонерного товариства "Дніпроважмаш"(49000 м. Дніпро, вул. Сухий острів, 3; ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст. ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук