Справа № 400/9437/24
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2024-12-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2024 р.м. ОдесаСправа № 400/9437/24

Перша інстанція: суддя Бульба Н.О.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Турецької І. О.,

суддів Градовського Ю. М., Шеметенко Л. П.

розглянувши, в порядку письмового провадження, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду першої інстанції з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність щодо ненарахування і невиплати компенсації втрати частини доходів через порушення встановлених строків їх виплати, зокрема індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2020 по 05.06.2022 включно, згідно рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.10.2023 по справі № 400/7656/23.

- зобов`язати нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходів через порушення встановлених строків їх виплати, зокрема індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2020 по 05.06.2022 включно, згідно рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.10.2023 по справі №400/7656/23.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2024 року позов ОСОБА_1 залишено без руху, у зв`язку з тим, що позивач не дотримався вимог пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, який передбачає, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд першої інстанції указав, що позивач звернувся до суду з позовними вимогами щодо невиплати компенсації втрати частини доходів через порушення встановлених строків їх виплати, проте обставин, які стали підставою позовних вимог, не зазначає.

Так, на думку суду першої інстанції, позивач не зазначає у позовній заяві чи здійснювались відповідачем виплати на виконання рішення суду, якщо так, то в які строки такі виплати були проведені.

Тому, для усунення вказаних недоліків позивачу необхідно визначити обставини, які стали підставою позовних вимог.

Суд першої інстанції надав позивачу 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

21.10.2024 позивач надіслав до суду заяву про усунення недоліків позову, в якій, виклавши позовні вимоги у новій редакції, просив:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування і невиплати компенсації втрати частини доходів через порушення встановлених строків їх виплати з жовтня 2020 року по лютий 2024 року, з листопада 2020 року по лютий 2024 року, з грудня 2020 року по лютий 2024 року, з січня 2021 року по лютий 2024 року, з лютого 2021 року по лютий 2024 року, з березня 2021 р. по лютий 2024 р., з квітня 2021 року по лютий 2024 року, з травня 2021 року по лютий 2024 року, з червня 2021 року по лютий 2024 року, з липня 2021 року по лютий 2024 року, з серпня 2021 року по лютий 2024 року, з вересня 2021 року по лютий 2024 року, з жовтня 2021 року по лютий 2024 року, з листопада 2021 року по лютий 2024 року, з грудня 2021 року по лютий 2024 року, з січня 2022 року по лютий 2024 року, з лютого 2022 року по лютий 2024 року, з березня 2022 року по лютий 2024 року, з квітня 2022 року по лютий 2024 року, з травня 2022 року по лютий 2024 року, з червня 2022 року по лютий 2024 року, з липня 2022 року по лютий 2024 року, зокрема щомісячних основних та додаткових видів грошового забезпечення (через неправильний розрахунок розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням) за період з 01.09.2020 по 05.06.2022 включно, згідно зі рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.10.2023 у справі №400/7656/23;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати і виплатити компенсацію втрати частини доходів через порушення встановлених строків їх виплати з жовтня 2020 р. по лютий 2024 р., з листопада 2020 р. по лютий 2024 р. з грудня 2020 р. по лютий 2024 р., з січня 2021 р. по лютий 2024 р., з лютого 2021 р. по лютий 2024 р., з березня 2021 р. по лютий 2024 р., з квітня 2021 р. по лютий 2024 р., з травня 2021 р. по лютий 2024 р., з червня 2021 р. по лютий 2024 р., з липня 2021 р. по лютий 2024 р., з серпня 2021 р. по лютий 2024 р., з вересня 2021 р. по лютий 2024 р., з жовтня 2021 р. по лютий 2024 р., з листопада 2021 р. по лютий 2024 р., з грудня 2021 р. по лютий 2024 р., з січня 2022 р. по лютий 2024 р., з лютого 2022 р. по лютий 2024 р., з березня 2022 р. по лютий 2024 р., з квітня 2022 р. по лютий 2024 р., з травня 2022 р. по лютий 2024 р., з червня 2022 р. по лютий 2024 р., з липня 2022 р. по лютий 2024 р., зокрема щомісячних основних та додаткових видів грошового забезпечення (через неправильний розрахунок розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням) за період з 01.09.2020 по 05.06.2022 включно, згідно рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 02.10.2023 по справі № 400/7656/23.

Розглянувши дану заяву ОСОБА_1 про усунення недоліків позову, Миколаївський окружний адміністративний суд 31 жовтня 2024 року прийняв ухвалу, якою позов повернув позивачу, на підставі пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Суд вважав, що позивач не зазначив обставин, які стали підставою позовних вимог.

Вважаючи ухвалу суду першої інстанції про повернення позовної заяви незаконною та необґрунтованою, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначає, що визначення відповідачів, предмета та підстав позову є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Військова частина НОМЕР_1 у відзиві на апеляційну скаргу зазначає про пропуск позивачем строку звернення до суду та просить не відкривати апеляційне провадження у даній справі, а апеляційну скаргу повернути позивачу.

Враховуючи, що апеляційна скарга подана на ухвалу суду першої інстанції про повернення позовної заяви, відповідно до приписів частини 2 статті 312 КАС України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Частина 1 статті 5 КАС України встановлює, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Положення статей 160, 161 КАС України визначають форму та зміст позовної заяви, а також визначають документи, що до неї додаються.

Пункт 3 частини 1 статті 171 КАС України встановлює, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Так, згідно пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно пункту1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2024 року позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху.

Суд зазначив, що позивач не визначив обставини, які стали підставою позовних вимог та у зв`язку з цим, запропонував позивачу усунути недоліки позовної заяви шляхом визначення відповідних обставин, які стали підставою позовних вимог.

На виконання вказаної ухвали суду ОСОБА_1 надав заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Проаналізувавши зміст цієї заяви, колегія суддів установила, що позивач докладно виклав предмет та підставу свого позову.

Так, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Предметом даного позову є обов`язок відповідача нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів через порушення встановлених строків їх виплати за конкретний період, а саме: з вересня 2020 року по лютий 2024 року.

Підставами позову є те, що в період проходження ОСОБА_1 військової служби з 01.01.2020 по 05.06.2022, нарахування та виплата Військовою частиною НОМЕР_1 його грошового забезпечення здійснювалося не в повному обсязі, у зв`язку із чим він звернувся до суду.

Наведений факт підтверджується рішенням суду від 02.10.2023 у справі №400/7656/23, що в подальшому стало підставою для звернення позивача, 12.08.2024, до відповідача із заявою про нарахування та виплату йому компенсації втрати частини доходів.

На вказану заяву позивач отримав відмову від 12.09.2024.

Такі підстави позову указані як в позовній заяві так і в заяві про усунення недоліків позову від 21.10.2024.

Слід зауважити, що КАС України не передбачає конкретну форму викладу позовних вимог, а наділяє позивача правом визначати учасників справи та довільно викласти зміст позовних вимог, спосіб захисту прав або інтересів, передбачених законом, або інший спосіб захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Отже, стаття 160 КАС України не конкретизує вимоги щодо змісту позовної заяви, який викладається позивачем в довільній формі.

Головним є те, щоб позовна заява містила виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, достатність яких в подальшому має бути оцінена судом в ході судового розгляду справи по суті.

Суд першої інстанції вказані норми процесуального права не врахував та фактично вдався до оцінки викладених позивачем обставин справи та доказів, що на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі, не може бути віднесено до компетенції суду.

Відповідно до пункту 4 частини 3 статті 2 КАС України адміністративне судочинство здійснюється на засадах (принципах) змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі.

Частина 1 статті 9 КАС України визначає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі не має права надавати оцінку обраному позивачем способу захисту порушеного права, доказам та встановлювати наявність чи відсутність обставин, якими обґрунтовуються вимоги.

Слід зазначити, що після відкриття провадження у справі суд першої інстанції в разі наявності підстав, визначених адміністративним процесуальним законодавством, може провести підготовче судове засіданні, у якому мають бути з`ясовані всі питання, визначені статтею 173 КАС України, зокрема, щодо остаточної визначеності предмета спору, характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів тощо.

Суд першої інстанції при вирішенні питання про відкриття провадження у справі не може надати оцінку достатності або недостатності всіх обставин, наявності або відсутності доказів. Ці всі питання можуть вирішуватись на інших стадіях адміністративного процесу.

Такі обставини не можуть виступати підставою для залишення позовної заяви без руху та підставами повернення позовної заяви позивачу.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не був позбавлений можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі на підставі поданої позивачем позовної заяви та заяви про усунення недоліків позову.

Питання про те, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та якими доказами вони підтверджуються, відповідно до пункту 1 частин 1 статті 244 КАС України, вирішується судом в нарадчій кімнаті під час ухвалення рішення по суті справи, а оцінка наданих стороною позивача обґрунтувань та доказів на предмет їх достатності на стадії відкриття провадження у справі законом не передбачена.

Також колегія суддів враховує, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлює, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, слід уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним.

Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Європейський суд з прав людини у рішеннях по справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пункти 50-51, 69, та «Walchli v. France», №35787/03, пункт 29 зазначив, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист ().

Проте, суворе трактування національним законодавством процесуального правила («надмірний формалізм») може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції щодо повернення позовної заяви ОСОБА_1 зумовлюють утворення перешкод особі у доступі до правосуддя, у зв`язку з чим наявні підстави для задоволення апеляційної скарги.

Відповідно до статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: невідповідність висновків суду обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до частини 3 статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Оскільки судом першої інстанції було допущено порушення норм процесуального права, що призвело до помилкового повернення позовної заяви позивачу, ухвалу суду першої інстанції слід скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2024 року скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії направити до Миколаївського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя Ю. М. Градовський

суддя Л. П. Шеметенко

Повне судове рішення складено 26.12.2024.