Справа № 240/12186/24
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2024-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 грудня 2024 року м. Житомир справа № 240/12186/24

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач надав заяву про зміну предмета позову.

У заяві позивач просить:

Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, які полягають у зменшенні відсоткового значення розміру пенсії до 70% та нездійснення перерахунку та виплати з 01.01.2018 пенсії позивача виходячи з відсоткового значення її розміру 76% сум грошового забезпечення;

не нарахуванні та не виплаті ОСОБА_1 щомісячної доплати у розмірі 2000,00 грн., передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб";

обмеження виплати ОСОБА_1 з 01.04.2019, з 01.07.2021, з 01.03.2022, 01.03.2023 та 01.03.2024 пенсії максимальним розміром.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві здійснити: перерахунок та виплату пенсію ОСОБА_1 з урахуванням раніше проведених виплат, виходячи з відсоткового значення її розміру 76% сум грошового забезпечення, з 01.01.2018;

нарахування та виплату ОСОБА_1 з 01.07.2021 щомісячну доплату до пенсії у розмірі 2000,00 грн., передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 № 713 без обмеження її максимальним розміром, з урахуванням протиправного зменшення раніше проведених виплат;

перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 починаючи з 01.04.2019 на підставі довідки Фінансово-економічного управління Служби безпеки України від 08.07.2020 №21/3/2-9/878-170, з урахуванням індексації установленої з 01.03.2022 згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 № 118 "Про індексацію пенсійних та додаткових заходів підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році", з 01.03.2023 згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2023 № 168 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році" та з 01.03.2024 згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2024 № 185 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році", без обмеження її максимальним розміром, з урахуванням раніше проведених виплат.

Після відкриття провадження у справі встановлено, що позовну заяву слід залишити без руху, з наступних підстав. В ухвалі про відкриття провадження у справі питання поновлення строку звернення з позовом не вирішувалось.

Згідно з частинами 1, 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач, крім іншого, просить зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити доплату до пенсії у розмірі 2000 грн. з 01.07.2021 та оскаржує дії щодо обмеження пенсії максимальним розміром з 01.04.2019, 01.03.2022, з 01.03.2023.

Також просить зобов"язати здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 починаючи з 01.04.2019 на підставі довідки Фінансово-економічного управління Служби безпеки України від 08.07.2020 №21/3/2-9/878-170, з урахуванням індексації установленої з 01.03.2022 згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 № 118 "Про індексацію пенсійних та додаткових заходів підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році", з 01.03.2023 згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2023 № 168 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році" без обмеження її максимальним розміром.

Натомість, до суду позивач звернувся в 27.06.2024, пропустивши шестимісячний строк звернення до суду з вказаними позовними вимогами.

У заяві про поновлення строку на звернення з позовом зазначає, що такий строк не пропущено, оскільки пенсія не була жодного разу зменшена при здійсненні її виплати, а встановити недоплату стало можливо після надання розрахунків пенсії. На виконання рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 09.06.2021 №0640/28219/20 здійснено протиправне зменшення пенсії за попередній період з 01.04.2019 по 31.05.2024, а позовна заява подана 27.06.2024, тобто в межах 6 місяців

Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Так, поновлення строку звернення до суду може здійснюватися з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або хибна помилка про не пропуск строку, не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Разом з тим, наведені позивачем у поданій заяві пояснення є обґрунтованими, оскільки вони не містять переконливих доводів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, а також не містять жодного доказу поважності причин пропуску строку звернення.

Факт отримання листа відповідача не змінює моменту, з якого позивач мав реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Позивач, отримуючи пенсію щомісяця, знав про її розмір, а також мав реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про те, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Суд не бере до уваги посилання позивача на постанову Верховного Суду від 19.03.2019 у справі №806/1952/18, оскільки за загальним правилом підлягає врахуванню остання позиція Верховного Суду, а тим більше це позиція Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Верховного Суду.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що обставини, якими позивач обґрунтовує поважність пропуску строку звернення до суду за захистом своїх прав є неповажними.

Докази існування об`єктивних причин, які перешкодили йому своєчасно звернутись до суду з цими позовними вимогами позивач не надав.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Так як позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених КАС України, суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без руху і надання позивачу строку для усунення виявлених недоліків, а саме надання до суду іншої письмової заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду (за період вказаний в ухвалі), з обґрунтуванням дотримання строків звернення до суду і доказів цього з урахуванням вимог ст. 123 і ст. 161 КАС України. Або уточненої позовної заяви в межах шестимісячного строку звернення з позовом.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку на звернення з позовом.

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде залишено без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Капинос