Справа № 340/6557/24
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2024-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

24 грудня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/6557/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку письмового провадження справу за адміністративним ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області (25015, м. Кропивницький, вул. Пашутінська, 1, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (25009, м.Кропивницький, вул. Соборна, 7а, ) про визнання протиправними дії та зобов`язати вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області () щодо зменшення ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), розміру премії із 290 % до 66% при видачі довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії від 16.10.2023 №5501-6533/5517.1;

- визнати протиправними дії Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області () щодо відмови у наданні ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), нової (оновленої) довідки про розмір грошового забезпечення за відповідною (прирівняною) посадою за нормами чинними станом на 01.01.2023, у відповідності до вимог ст.ст.43 і 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (2023), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 та обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірі 290% для здійснення обчислення та перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2023 року;

- зобов`язати Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області () надати ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), нову (оновлену) довідку про розмір грошового забезпечення за відповідною (прирівняною) посадою за нормами чинними станом на 01.01.2023, у відповідності до вимог ст.ст.43 і 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та з урахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30,08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (2023), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 та обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірі 290% для здійснення обчислення та перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2023 року.

Ухвалою судді від 14.10.2024 прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у даній справі та справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.29-30).

Так, позивач просить визнати протиправними дії відповідача щодо зменшення йому розміру премії із 290 % до 66% при видачі довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії від 16.10.2023 №5501-6533/5517.1. Тобто про складові довідки позивачу було відомо ще у жовтні 2023 року, а до суду звернувся лише 08.10.2024, майже через рік.

Відповідачем надано до суду відзив на позовну заяву (а.с.33-40), в якому останній просив в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Крім того, вказував, що довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.23023, складові якої оскаржуються позивачем у даній справі, ОСОБА_1 отримав 16.10.2023, а до суду звернувся 08.10.2023, на думку відповідача, з порушення строку звернення до суду, передбаченого ч.2 ст.122 КАС України.

Під час розгляду справи, суд установив, що позивач пропустив строк звернення до суду. У зв`язку з чим ухвалою суду від 29.11.2024 позивачу надано строк для подання заяви про поновлення строку звернення до суду. (а.с.56-57)

Вказана ухвала направлялася позивачу на його адресу зазначену ним у позовній заяві, проте поштове відправлення повернулося на адресу суду з відміткою поштою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.60)

Відповідно до ч.11 ст.126 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Таким чином, позивач вважається повідомленим належним чином, про залишення його позовної заяви без руху та необхідності усунути її недоліки.

Станом на 23.12.2024 вимоги ухвали суду не виконано, заяви про поновлення пропущеного строку із зазначенням підстав пропуску строку звернення до суду та підтверджуючих доказів, позивачем не подано.

Положеннями частини першої статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Таким чином, за змістом наведеної вище процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Частиною третьою статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

До того ж, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Даний спір виник щодо незгоди позивача із складовими довідки грошового забезпечення від 16.10.2023, яка видана на виконання судового рішення від 12.09.2023 у справі №340/4871/23, а не щодо виготовлення такої довідки взагалі.

Суд зазначає, що позивач, отримавши довідку про грошове забезпечення від 16.10.2023 станом на 01.01.2023, знав про розмір її складових, а також мав реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про те, як обчислено та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок, які складові такої довідки станом на 01.01.2023. Отже, з дня отримання довідки від 16.10.2023 про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії станом з 01.01.2023 (на виконання рішення суду у справі №340/4871/23) позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання довідки, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових грошового забезпечення, звернулась до органу, уповноваженого на видачу таких доавідок, із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від органу відповіді на подану нею заяву.

До того ж, отримання позивачем листа відповідача від 23.09.2024 року у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав діями/бездіяльністю відповідача при визначенні розміру складових його грошового забезпечення станом на 01.01.2023, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, оскільки такі дії позивач почав вчиняти після закінчення цього строку.

Також, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.12.2019 у справі № 9901/325/19 (провадження № 11-677заі19) вказала, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Разом з тим, поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.п.7, 8 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом; з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку (ч.4 ст.240 КАС).

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr .), заява №8371/02, п.27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh . )(ухвала), заява №50966/99, від 14 жовтня 2003 року), п.41 рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», заява №3236/03).

Керуючись ст.ст.9, 14, 77, 79, 80, 122, 123, 240, 243, 248, 256 КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправними дії та зобов`язати вчинити певні дії залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, встановлений ст.295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА