Справа № 488/5600/24
Суддя: Щеглова Я. В.
Дата ухвалення: 2024-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/5600/24
Провадження № 2-а/488/62/24
У Х В А Л А

про відстрочення сплати судового збору

16.12.2024 року м. Миколаїв

Суддя Корабельного районного суду м. Миколаєва Щеглова Я.В., розглянувши клопотання представника позивача адвоката Качана Романа Юрійовича про звільнення позивача від сплати судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови щодо притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИЛА:

10.12.2024 позивач, через представника адвоката Качана Романа Юрійовича, в системі «Електронний суд», звернувся в Корабельний районний суд м. Миколаєва з вказаним вище адміністративним позовом, в якому просив поновити строк на оскарження, відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі та скасувати постанову серії ГАБІ № 797681 від 05.11.2024 про притягнення ОСОБА_1 за ст. 183 КУпАП, а провадження ку адміністративній справі закрити.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору зазначав, що позивач є малозабезпеченою особою, рівень його доходів є низьким, що підтверджується дорученням про надання йому безоплатної вторинної правничої допомоги та копіями документів, які стали підставою для звернення до органу, який надає вказані безоплатні послуги.

Суддя, при вирішенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, виходила з такого.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, відповідно до змісту наведених вище норм єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору особою є її майновий стан. Тому для вирішення цього питання суд повинен з`ясувати майновий стан особи, яка звертається із заявою чи скаргою.

В свою чергу, особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують об`єктивні перешкоди для доступу до правосуддя, зобов`язана подати до суду відповідне клопотання і документи, які підтверджують належним чином такий майновий стан.

При цьому, як зазначено у постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України від 23.01.2015 року № 2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір», визначення майнового стану є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Також в цій постанові роз`яснено, що якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Європейський Суду з прав людини у рішеннях у справі «Креуз проти Польщі», зазначив про непропорційне обмеження доступу особи до суду в разі накладення на останню значних судових зборів; у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» зазначив, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух, разом з тим, не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Судовий збір за подання вказаної вище позовної заяви, з огляду на п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» складає 605,60 грн.

Водночас, надані представником позивача докази надають підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем на підставі частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» до ухвалення судового рішення у цій справі.

Керуючись статтями 133, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання представника позивача адвоката Качана Романа Юрійовича про звільнення позивача від сплати судового збору задовольнити частково.

Відстрочити позивачу ОСОБА_1 сплату судового збору у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови щодо притягнення до адміністративної відповідальності у сумі 605,60 грн. на строк не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Суддя Я.В. Щеглова