Справа № 355/1608/23
Суддя: Чальцева Т. В.
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 355/1608/23
Провадження № 2-а/355/2/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Чальцевої Т.В.,

секретаря судового засідання Ющенко Л.А., Старенької С.М.,

позивача ОСОБА_1

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Березанської міської ради Броварського району Київської області про скасування постанови адміністративної комісії при виконавчому комітеті Березанської міської ради Броварського району Київської області від 15.09.2023р., -

ВСТАНОВИВ:

25 вересня 2023 року представник позивач - ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача - Березанської міської ради Броварського району Київської області - про скасування постанови адміністративної комісії при виконавчому комітеті Березанської міської ради Броварського району Київської області від 15.09.2023р.

В обґрунтування позову зазначила, що постановою адміністративної комісії при виконавчому комітеті Березанської міської ради від 15.09. 2023 року на неї накладено адміністративне стягнення у виді попередження на підставі адміністративного матеріалу за ч. 1 ст. 154 КУпАП, направленого 16.08. 2023 року № 1653 начальником СПД № 1 (м. Березань) Івасенком Д.Ю. до Березанської міської ради.

3 постановою адміністративної комісій при виконавчому комітеті Березанської міської ради від 15.09. 2023 року не погоджується з наступних підстав.

Адміністративна комісія прийняла до розгляду адміністративний матеріал в копіях, які не завірені належним чином. До адміністративного матеріалу не додано відеозапис з Бодікамери поліцейського ОСОБА_2 , який, по прибуттю 10.08. 2023 року у вечірній час до її подвір`я, запросив її паспорт для складання протоколу, викликав старосту Недрянського старостинського округу Деркача Михайла Васильовича, показав їй заяву гр. ОСОБА_3 від 07.08.2023 року в якій вказано, що « 3-4 собаки вночі з 05.08.2023р. 06.08.2023р. поїли ( подавили) 25 штук бройлерів, які знаходились в загороді», згідно якої поліцейські Хлонь В.В. та ОСОБА_4 прибула до її подвір`я для складання протоколу про адміністративне правопорушення щодо поїдених (подавлених) бройлерів, при цьому поліцейський Хлонь В.В. провокував її сплатити ОСОБА_3 кошти за курей, до загибелі яких вона не мала ніякого відношення.

Отже, адміністративний матеріал, складений відносно неї не містить безспірних та допустимих доказів, згідно заяви гр. ОСОБА_3 , за наслідками та на підставі якої до неї прибули поліцейські для складання протоколу. Крім цього, поліцейський склав протокол, який не відповідає доводам заяви та обставинам справи.

У зв`язку з вищевикладеним, позивач звернулась до суду з даною позовною заявою, яку просить задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 03.10.2023 року відкрито провадження та вирішено розгляд справи проводити у спрощеному позовному провадженні.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримала доводи своєї позовної заяви; зауважила, що вона не є власницею собак, собаки є бездомними, вона їх час від часу підгодовує, оскільки їй шкода голодних та безпритульних тварин. Вуличні собаки періодично заходять на її подвір`я, оскільки в неї відсутній паркан, однак, вона їх не утримує, отже, відповідальності за їх дії не несе.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог чинного законодавства; надали на адресу суду заяву щодо розгляду справи у їх відсутність; проти задоволення позову заперечували за викладених у письмових поясненнях обставин, а саме у зв`язку із пропущенням позивачкою строку на оскарження постанови.

Суд, заслухавши думку позивача ОСОБА_1 , свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Статтею 55Конституції України передбачено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Крім того, з ч. 1 ст.5 КАС України випливає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист в тому числі і шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акту чи окремих його положень.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як вбачається з вимог ч. 1 ст.2 КАС України - завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті(вчинені)вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3)обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4)безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6)розсудливо; 7)з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення(дія); 9)з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.20КАС України, місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Судом встановлено, що 16.08.2023 року відносно позивачки ОСОБА_1 ПОГ СВГ ВП Броварського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції Хлонь В.В. складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 154 КУпАП серії ВАВ №919616, згідно якого « 16.08.2023р. о 20:10г. в АДРЕСА_1 ОСОБА_1 неналежно утримує собак породи «лайка» та « вівчарка», а саме дані собаки мають вільний вихід за межі подвір`я, подвір`я не огороджено з цих боків.»

Зазначений протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно позивачки за ч. 1 ст. 154 КУпАП серії ВАВ №919616 був предметом розгляду відповідача по справі - адміністративної комісії при виконавчому комітеті Березанської міської ради Броварського району Київської області 15.09.2023 року, за наслідками якого комісією було винесено постанову б/н, якою позивачку визнано винною у вчиненні правопорушення за ч. 1 ст. 154 КУпАП та застосовано до неї адміністративне стягнення у виді попередження.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що з протоколу від 16.08.2023 року серії ВАВ №919616 об 20:00 29.07.2023 року в АДРЕСА_1 , « ОСОБА_1 допустила перебування своїх собак поза межами власного подвір`я без повідка і намордника», чим порушила вимоги ч.1 ст. 154 КУпАП. Іншої інформації оскаржувана постанова не містить.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Оскаржувана позивачкою постанова про накладення на неї адміністративного стягнення від 15.09.2023 року була винесена адміністративною комісією при виконавчому комітеті Березанської міської ради Броварського району Київської області за результатами розгляду і вирішення справи про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 154 КУпАП.

Порядок розгляду і вирішення справ про адміністративні правопорушення у даному випадку визначається положеннями КУпАП.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Винесення постанови про накладання адміністративного стягнення відповідно до ст. 284 КУпАП є одним з рішень суб`єкта владних повноважень, яке може бути прийнято за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення і одночасно з цим яке становить найбільше втручання в особисті права, свободи особи, оскільки передбачає створення для особи негативних наслідків особистого, майнового характеру у вигляді адміністративного стягнення. Внаслідок цього суд звертає увагу, що винесення постанови про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення можливо лише за умови, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувався у встановленому законодавством порядку, а факт вчинення адміністративного правопорушення і вина особи у його вчиненні доведені у встановленому порядку належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами. Отже, визначальним для такого рішення суб`єкта владних повноважень є доведення факту вчинення адміністративного правопорушення та вини особи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, суб`єкт владних повноважень, що здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Виконання вищезазначеного обов`язку є визначальним для прийняття правомірного рішення суб`єктом владних повноважень, яке буде становити пропорційне та законне втручання у права та свободи особи, а також підтверджувати належне виконання владних (управлінських) функцій самим суб`єктом владних повноважень.

Виконання цього обов`язку здійснюється у процесі розгляду справи про адміністративне правопорушення шляхом заслуховування осіб, які беруть участь у розгляді справи, дослідження доказів, вирішення клопотань, про що зазначено у ст. 279 КУпАП. При цьому відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису тощо.

Зазначені докази, відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінюються суб`єктом владних повноважень за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, після чого виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення.

Отже, дотримання вимог законодавства у процесі розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення сприяє правомірності рішення суб`єкта владних повноважень щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності, а отже, сприяє правомірному та пропорційному втручанню у сферу особистих прав і свобод особи, яка зазнає негативних наслідків особистого та майнового характеру внаслідок накладення на неї адміністративного стягнення.

З приводу правомірності оскаржуваної позивачкою постанови про адміністративне правопорушення суд вважає за необхідне вказати на наявність в адміністративної комісії повноважень на розгляд справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 154 КУпАП.

З матеріалів адміністративної справи судом встановлено, що позивачку, оскаржуваною нею постановою адміністративної комісії було притягнуто до адміністративної відповідальності саме за ч. 1 ст. 154 КУпАП.

Частиною першою статті 154 КУпАП передбачено відповідальність за утримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, утримання незареєстрованих собак, приведення їх у громадські місця, вигулювання собак без повідків та намордників (крім собак, породи яких не внесені до Переліку небезпечних порід собак) чи в не відведених для цього місцях, а також неприбирання власником тварини її екскрементів під час перебування тварини у громадському місці (крім вигулювання у спеціально відведених для цього місцях), що тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від двадцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п. 1ст. 247 КУпАП, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Вирішуючи обґрунтованість доводів позивача, викладений у позові, судом приймається до уваги наступне.

Згідно з положеннями КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Водночас, стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В свою чергу обов`язок доказування правомірності накладення адміністративного стягнення на позивача у даній справі відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, покладений на відповідача суб`єкта владних повноважень.

Розглядаючи справу, адміністративною комісією не вчинено жодних дій, спрямованих на встановлення фактичних обставин справи, зокрема, і в частині витребування доказів з власної ініціативи, не з`ясовано чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Так, відповідач в підтвердження обґрунтованості та законності оскаржуваної постанови не навів жодних доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_6 адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 154 КУпАП , під час розгляду даного протоколу не заслухана жодна особа ( окрім безпосередньо ОСОБА_1 ), зокрема заявник ОСОБА_3 , який безпосередньо звертався із заявою про вчинення правопорушення, свідки вчиненого правопорушення, мешканці с. Недра, староста тощо; не досліджено та не надано жодної правової оцінки письмовим поясненням заявника ОСОБА_3 , безпосередньо їх не допитано; під час надання письмових пояснень вказані особи не були попередженні про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві свідчення, а тому їх покази не можуть бути беззаперечним доказом вчинення позивачем адміністративного правопорушення.

Крім того, суд звертає увагу, що заява, на підставі якої було складено протокол про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , стосувалась наступного факту - « 3-4 собаки вночі з 05.08.2023р. 06.08.2023р. поїли ( подавили) 25 штук бройлерів, які знаходились в загороді» та заявник ОСОБА_3 просив вжити заходів реагування стосовно сусіда ОСОБА_7 , який мешкає у АДРЕСА_1 та є власником цих собак, тобто стосовно сина ОСОБА_1 . Вищевказані протиріччя не були враховані, досліджені та усунені під час засідання адміністративної комісії. Не були перевірені твердження ОСОБА_1 , що вона не є власницею собак, собаки є бездомними, вона їх час від часу підгодовує, оскільки їй шкода голодних та безпритульних тварин. Вуличні собаки періодично заходять на її подвір`я, оскільки в неї відсутній паркан, однак, вона їх не утримує, отже, відповідальності за їх дії не несе. У зв`язку з вищевикладеним, суд приходить до переконання, що розгляд протоколу відбувся досить формально, без належного дослідження доказів по справі, позиція ОСОБА_1 щодо непричетності до вчинення вищевказаного правопорушення спростована не була.

Крім того, згідно ч.1ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Стаття 278 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Суд звертає увагу, що клопотання ОСОБА_1 під час розгляду адміністративною комісією протоколу про адміністративне правопорушення щодо витребування доказів, виклику та допиту свідків тощо були залишенні без задоволення, що є порушенням вимог ч.1 ст.268, 278 КУпАП.

З урахуванням наведеного, суд погоджується із доводами ОСОБА_1 про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення стосовно останньої відбувся 15.09.2023 року без належного та всебічного дослідження доказів на підтвердження або спростування факту вчинення адміністративного правопорушення.

Також, суд вважає за необхідне зауважити, що під час розгляду протоколу про адміністративне правопорушення від 16.08.2023 року, відповідач допустив формальний підхід, посилання у оскаржуваній постанові на загальні поняття, що призвело до неконкретизованості обвинувачення ОСОБА_1 за ч.1 ст. 154 КУпАП, яке відповідач вважав встановленим та доведеним за наслідками розгляду.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» - суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України - за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний зокрема має право: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Суд вважає, що відповідач не виконав вимог ч. 2 ст. 77 КАС України та не довів правомірності прийнятого ним рішення відносно позивачки, що є підставою для скасування оскаржуваної постанови. А відтак, враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за необхідне скасувати оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

У відповідності до ч. 3ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити провадження у справі.

За таких обставин, враховуючи, що при винесенні спірної постанови не було дотримано встановленого законодавством порядку притягнення до адміністративної відповідальності, суд приходить до переконання про доцільність скасування постанови і закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

В разі задоволення позову потрібно з Березанської міської ради Броварського району Київської області стягнути судовий збір в розмірі 605, 60 грн.

На підставі наведеного, керуючись статтями 73-77, 90, 205, 241-246, 255, 268, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Березанської міської ради Броварського району Київської області про скасування постанови Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Березанської міської ради Броварського району Київської області від 15.09.2023р. - задовольнити.

Скасувати постанову Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Березанської міської ради Броварського району Київської області від 15.09.2023р. про накладення на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 адміністративного стягнення у вигляді попередження за порушення ч.1 ст. 154 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1ст. 154 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Березанської міської ради Броварського району Київської області до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір за розгляд справи в суді у розмірі 605 грн. 60 коп. (шістсот п`ять грн. 60 коп.). Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м. Київ 22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) МФО 899998, Рахунок отримувача: UA 0026001 Код класифікації доходів бюджет: 22030106).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Баришівського

районного суду Т. В. Чальцева