Справа № 300/9436/24
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2024-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
"23" грудня 2024 р. справа № 300/9436/24
Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Чуприна О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним дій в частині порушення процедури призову на військову службу під час мобілізації та зарахування до військової частини, зобов`язання до вчинення дій, -
ОСОБА_1 (надалі по тексту також позивач, ОСОБА_1 ), в інтересах якого діє адвокат Студенцов Олександр Олександрович (надалі по тексту також представник позивача) 17.12.2024 звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (надалі по тексту також відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в якому просить:
визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_3 в частині порушення процедури призову ОСОБА_1 на військову службу під час мобілізації;
визнати протиправним виконання наказу про призов ОСОБА_1 на військову службу в частині, яка стосується його зарахування до військової частини;
зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомити Генеральний штаб Збройних Сил України про скасування наказу щодо ОСОБА_1 та відкоригувати звіти про мобілізацію.
Дана позовна заява до суду надійшла через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи із приміткою "Документ сформований в системі "Електронний суд" 16.12.2024" та підписана електронно-цифровим підписом представника Студенцова Олександра Олександровича, який діє на підставі ордера серії "АР" №1212883 від 16.12.2024.
Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також КАС України, Кодекс) визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Вивчення змісту адміністративного позову дає підстави вважати, що коментована позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, з огляду на наступні недоліки.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною 3 статті 122 Кодексу визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Так, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина 5 статті 122 КАС України).
Варто відзначити, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Таким чином, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.
При цьому, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Судом із відомостей витягу з наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 за №171 від 08.09.2024 встановлено, що ОСОБА_1 , на виконання Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 за №64/2022 та Указу Президента України "Про загальну мобілізацію" від 24.02.2022 за №69/2022, призваний на військову службу по загальній мобілізації до військової частини НОМЕР_1 (надалі по тексту також наказ про призов на військову службу).
При цьому, як з`ясовано зі змісту відповідей ІНФОРМАЦІЯ_3 від 27.09.2024 за №1/5/5082 та від 29.10.2024 за №1/5/5826, такі надані з огляду на попередні звернення представника позивача із адвокатськими запитами від 19.09.2024 (зареєстрований за вх.№4405 від 24.09.2024) та від 14.10.2024 (зареєстрований за вх.№4840 від 24.10.2024).
За наведеним у пункті 17 частини 1 статті 4 КАС України визначенням, публічна служба це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Таким чином, позовні вимоги, заявлені ОСОБА_1 , стосуються проходження військової служби, котра, у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, є різновидом публічної служби.
У цій категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.
Натомість, позивач подав цей позов до Івано-Франківського окружного адміністративного суду 17.12.2024, тобто з пропуском встановленого статтею 122 КАС України місячного строку з дня, коли ОСОБА_1 дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав шляхом ухвалення наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 за №171 від 08.09.2024 про призов на військову службу по загальній мобілізації.
Також слід зазначити, що отримання листа у відповідь на адвокатський запит не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.
За змістом частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Згідно приписів частини 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Разом із поданням до суду вказаного адміністративного позову, представником позивача не долучено заяву про поновлення пропущеного строку, натомість в межах адміністративного позову неможливість звернення до суду в установлений Кодексом строк обґрунтована попередньою неможливістю ознайомлення ОСОБА_1 та/або його представника із коментованим наказом про призов на військову службу.
Так, за доводами представника позивача, коментований наказ надісланий ІНФОРМАЦІЯ_2 у відповідь на адвокатський запит.
Дійсно, як слідує із відповіді відповідача на адвокатський запит від 14.10.2024 (зареєстрований за вх.№4840 від 24.10.2024) від 29.10.2024 за №1/5/5826, до такого долучено "витяг із наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 від 08.09.2024 №171".
З приводу наведеного суд звертає увагу, насамперед, на таке.
У постанові Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 колегія суддів зазначила, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Крім того, Велика Палата Верховного Суду аналізуючи застосування правового інституту строків звернення до адміністративного суду у постанові від 20.11.2019 у справі №9901/405/19 вказала, що закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин пропуску такого строку. Вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки. Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.
Таким чином, суд доходить висновку, що КАС України передбачає можливість поновлення пропущеного процесуального строку лише у разі його пропуску з поважних причин. Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Подібні висновки виклав Верховний Суд у постанові від 10.01.2024 у справі №420/1782/23, де вказав, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущений; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.
Разом із тим, представником позивача не наведено обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду із моменту ознайомлення із відповіддю ІНФОРМАЦІЯ_3 від 29.10.2024 за №1/5/5826 та долученим до нього наказом про призов на військову службу.
Враховуючи наведене, позивачу необхідно надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого приписами КАС України, навести належні доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надати докази на підтвердження даних доводів.
Як визначено частиною 2 статті 9 Кодексу, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Водночас, з`ясовуючи відповідність адміністративного позову вимогам, визначених КАС України, необхідно вказати, що за приписами пунктів 4,5 частини 5 статті 160 коментованого Кодексу, серед іншого, у позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Слід відзначити, що способи судового захисту визначені в статті 5 КАС України.
Так, згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;
5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;
6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
В даному випадку, представник позивача в позовній заяві просить суд:
визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_3 в частині порушення процедури призову ОСОБА_1 на військову службу під час мобілізації;
визнати протиправним виконання наказу про призов ОСОБА_1 на військову службу в частині, яка стосується його зарахування до військової частини;
зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 повідомити Генеральний штаб Збройних Сил України про скасування наказу щодо ОСОБА_1 та відкоригувати звіти про мобілізацію.
Суд звертає увагу на те, що обраний позивачем спосіб захисту має бути спрямований на відновлення порушених прав, захист законних інтересів і, у випадку задоволення судом його вимог, рішення повинно мати наслідком реальне відновлення тих прав, за захистом яких позивач звернувся до суду.
Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.
Неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Отже, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.
Так, під час оскарження дій чи бездіяльності належним способом захисту є визнання такої дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Разом із тим, вимоги позивача про визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_3 в частині порушення процедури призову ОСОБА_1 на військову службу під час мобілізації та виконання наказу про призов ОСОБА_1 на військову службу в частині, яка стосується його зарахування до військової частини не супроводжується вимогою про зобов`язання відповідача до дій.
В той же час, у противагу вимогам КАС України, позовна вимога про зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_3 повідомити Генеральний штаб Збройних Сил України про скасування наказу щодо ОСОБА_1 та відкоригувати звіти про мобілізацію не включає вимоги про визнання дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень індивідуального характеру протиправною.
Окрім цього, суд звертає увагу, що в межах адміністративного позову представник позивача, наводячи юридичне та фактичне обґрунтування протиправності наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 від 08.09.2024 за №171, просить "визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 про призов на військову службу під час мобілізації від 08.09.2024 за №171 в частині призову на військову службу під час мобілізації ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , а також зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 звільнити від проходження військової служби ОСОБА_1 ".
Тим не менш, сформульовані у прохальній частині позову вимоги не стосуються визнання протиправним та скасування наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 про призов на військову службу під час мобілізації від 08.09.2024 за №171, як акту індивідуальної дії, натомість стосуються "порушення процедури призову" та "зарахування позивача до військової служби".
Слід повторно наголосити, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно частини 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.
Окрім того, за результатами розгляду адміністративної справи, в разі задоволення позову, суд приймає рішення про захист порушеного права чи інтересу особи у спосіб, що передбачений статтями 5, 245 КАС України.
Отже, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог відповідно частини 1 статті 5, частини 2 статті 245, пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України.
Зважаючи на вказане, позовну заяву подано без додержання вимог статті 160, 161 КАС України.
За приписами частин 1, 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У зв`язку із викладеним, відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк, достатній для усунення недоліків шляхом приведення у відповідність адміністративного позову до вимог, встановлених частиною 6 статті 161, пунктів 4,5 частини 5 статті 160 коментованого Кодексу.
На підставі наведеного, керуючись статтями 160, 161, 171, частинами 1, 2 статті 169 та статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним дій в частині порушення процедури призову на військову службу під час мобілізації та зарахування до військової частини, зобов`язання до вчинення дій, залишити без руху.
2. Встановити позивачу з дня вручення цієї ухвали десятиденний строк для усунення вказаних в описовій частині ухвали недоліків шляхом приведення у відповідність адміністративного позову до вимог, встановлених частиною 6 статті 161, пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема необхідно надати (долучити) до позовної заяви:
- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого приписами КАС України, навести належні доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надати докази на підтвердження даних доводів;
- уточнити зміст позовних вимог відповідно до частини 1 статті 5 , частини 2 статті 245, пунктів 4,5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.
Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у вищезазначений строк позовна заява буде повернена позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя Чуприна О.В.