Справа № 320/33826/24
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

24 грудня 2024 року 320/33826/24

Київський окружний адміністративний суд в особі головуючого судді Колеснікової І.С., розглянувши заяву позивача про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича щодо відкриття провадження у справі про порушення прав і свобод людини і громадянина за зверненням ОСОБА_2 (реєстр №Б-5417.3/23);

- визнати протиправними дії Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича щодо внесення подання від 19.06.2023 №5526.2/Б-5417.3/23/43.1;

- визнати протиправним та скасувати подання Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича від 19.06.2023 №5526.2/Б-5417.3/23/43.1.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та витребувано докази у справі від позивача та відповідача.

Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; рнокпп НОМЕР_1 ).

При цьому, в ухвалі суду від 09.09.2024 про відкриття провадження було зазначено про те, що клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду буде розглянуто судом після надання доказів від відповідача.

24.09.2024 канцелярію суду зареєстровано клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 від 15.09.2024 про залишення позовної заяви без розгляду.

11.10.2024 канцелярією суду зареєстровано заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 від 03.10.2024 про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строків звернення до суду.

Також 11.10.2024 канцелярією суду зареєстровано подану особисто заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 від 15.09.2024 про відвід судді ОСОБА_3

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.10.2024 визнано відвід судді Київського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 в адміністративній справі №320/33826/24 необґрунтованим. Матеріали адміністративної справи №320/33826/24 передано до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду для вирішення питання про відвід у відповідності до вимог частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2024 (суддя Парненко В.С.) у задоволенні заяви третьої особи ОСОБА_2 про відвід судді ОСОБА_3 в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення - відмовлено.

25.10.2024 канцелярією суду зареєстровано відзив Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини на позовну заяву від 23.09.2024 №12694.2/12851/1/24/55 із доданими до нього доказами у справі, із доказами направлення іншим учасникам справи.

25.10.2024 канцелярією суду зареєстровано клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 23.09.2024 №12734.2/12851/1/24/24/55 про залишення позовної заяви у справі №320/33826/24 без розгляду через пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до суду з даним позовом, встановленого статтею 122 КАС України, із доказами направлення іншим учасникам справи.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.11.2024 встановлено учасникам справи 10-денний строк з дня отримання копії даної ухвали суду для надання письмових пояснень та/або заперечень щодо клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 23.09.2024 №12734.2/12851/1/24/24/55 про залишення позовної заяви у справі №320/33826/24 без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до суду з даним позовом.

12.11.2024 канцелярією суду зареєстровано клопотання третьої особи від 10.11.2024 про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строків оскарження.

20.11.2024 канцелярією суду зареєстровано заяву (заперечення щодо клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про залишення позову без розгляду) представника позивача, подану через підсистему "Електронний Суд" 12.11.2024, в якій останній просить суд відмовити в задоволені клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про залишення позову без розгляду та визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду у даній справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.12.2024 суд визнав неповажними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 із позовом до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зазначені у заяві про поновлення строку до суду, доданій до позовної заяви та заяві представника позивача від 12.11.2024.

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду з позовом до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення - відмовлено.

Позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, протягом якої позивачу необхідно надати обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, навівши інші підстави для поновлення строку.

Копію ухвали про залишення позову без руху від 12.12.2024 направлено до електронного кабінету позивача 13.12.2024 о 00:21 год.

19.12.2024 о 12:24 год канцелярією суду зареєстровано заяву позивача, подану через підсистему "Електронний Суд" 19.12.2024, про відвід судді ОСОБА_3, яка була передана судді у той же день.

Обґрунтовуючи вказану заяву, позивач зазначає, що дії третьої особи ОСОБА_2 щодо подання та долучення до матеріалів справи скарги до Вищої ради правосуддя про вчинення суддею ОСОБА_3 дисциплінарного проступку за фактом безпідставного відкриття провадження у справі № 320/33826/24, безсумнівно є проявом зовнішнього впливу і тиску на суддю у цій справі, які вочевидь спрямовані на можливість суддею об`єктивно ухвалювати юридично значущі рішення у справі, тобто переслідують нелегітимні цілі щодо неправомірного втручання у процес правосуддя.

Вказує, що існування ґрунтованих сумнівів в очах стороннього спостерігача у здатності суду ухвалювати об`єктивні рішення підриває сутність права на справедливий суд та нівелює гарантії такого права, що є підставою для самовідводу від участі в розгляді справи судді відповідно до пункту 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23.

Крім того, позивач зазначає, що 30.09.2024 його представником подано до суду клопотання про зміну первісного позивача на належного - Державну службу геології та надр України. Однак порушені у названому клопотанні питання на даний час так і не були розв`язані. Разом із тим усі інші заяви та клопотання Відповідача та ОСОБА_2 були вирішені судом, що додатково свідчить про існування очевидних сумнівів з приводу здатності суду об`єктивно ухвалювати юридично значущі рішення у справі, зокрема, з процесуальних питань. При цьому названа ситуація підриває право належного позивача на справедливий суд, зокрема, отримувати інформацію про факти та аргументи, якими володіють учасники цього провадження, а також користуватись однаковими з ними можливостями, у тому числі щодо надання відповіді на висловлену позицію.

Враховуючи викладене, позивач вважає, що на підставі положень пункту 4 частини першої статі 36 КАС України суддя ОСОБА_3 підлягає відводу від розгляду адміністративної справи №320/33826/24 через наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості/об`єктивності судді ОСОБА_3

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.12.2021 визнано відвід судді Київського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 в адміністративній справі №320/33826/24 необґрунтованим. Матеріали адміністративної справи №320/33826/24 за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, - передано до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду для вирішення питання про відвід у відповідності до вимог частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.12.2024 заяву про відвід судді та матеріали адміністративної справи №320/33826/24 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Колеснікової І.С.

Перевіривши доводи та аргументи заяви про відвід судді, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно приписів частини восьмої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

Статтею 36 КАС України визначено підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Зокрема, відповідно до частини першої статті 37 КАС України суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною третьою статті 39 КАС України визначено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Водночас, для того, щоб ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Дослідивши наведені заявником підстави для відводу судді ОСОБА_3 від розгляду адміністративної справи №320/33826/24 суд дійшов висновку, що така заява задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Так, відповідно до Основних принципів незалежності судових органів (схвалених резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29 листопада та 13 грудня 1985 року), незалежність судових органів гарантується державою і закріплюється в конституції або законах країни. Усі державні та інші установи зобов`язані шанувати незалежність судових органів і дотримуватися її. При цьому, не повинно мати місця неправомірне чи несанкціоноване втручання в процес правосуддя.

Згідно Бангалорських принципів діяльності судді, затверджених резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, суддя повинен виконувати свою професійну функцію незалежно, виходячи з власної оцінки фактів та відповідно до свідомого розуміння закону, не зважаючи при цьому на будь-які зовнішні впливи, стимули, тиски, загрози чи втручання, прямі або непрямі, хоч би від кого вони йшли і хоч би якими були їхні причини.

З аналізу практики Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), вбачається, що останнім визначено концептуальні підходи до тлумачення статті 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод, представивши не лише змістовні характеристики неупередженості, але й її суб`єктивні та об`єктивні компоненти.

Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами.

На думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової цього поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлено наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.

Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказано, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

З системного аналізу підстав, які наведені у статтях 36-37 КАС України слідує, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості. Водночас, для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Суд зазначає, що мотиви, наведені позивачем в заяві про відвід судді ОСОБА_3, не дають підстав для застосування відводу судді, оскільки такі твердження жодним чином не свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість судді при розгляді даної справи, та не є підставою для її відводу як це визначено статтями 36, 37 КАС України.

Відповідно до правових позицій, висловлених Верховним Судом в ухвалах від 31.10.2023 у справі №990/278/23, від 23.11.2023 у справі №380/17241/22 не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З аналізу поданої заяви про відвід судді від розгляду справи вбачається, що обґрунтування позивача зводяться до його незгоди з процесуальними діями / рішеннями судді під час розгляду справи №320/33826/24.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_3 від розгляду адміністративної справи №320/33826/24.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 41, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви позивача про відвід судді ОСОБА_3 у справі №320/33826/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Колеснікова І.С.