Справа № 460/27939/23
Суддя: О.М. Дудар
Дата ухвалення: 2024-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

23 грудня 2024 року м. Рівне №460/27939/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Дудар О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом

керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації
доМізоцької селищної ради
про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,
В С Т А Н О В И В:

Керівник Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації (далі - позивач) звернувся з позовом до Мізоцької селищної ради Рівненського району (далі - відповідач) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій.

Позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Мізоцької селищної ради Рівненського району щодо неукладення з Управлінням культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації охоронного договору на об`єкт культурної спадщини "Колишній будинок ксьондза XVIII ст." (будинок піонерів), що розташований за адресою: вул.Тараса Якимчука, 20, смт.Мізоч, Рівненський район, Рівненська область;

- зобов`язати Мізоцьку селищну раду Рівненського району укласти з Управлінням культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації на умовах і в порядку, визначеними постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768, договір на пам`ятку архітектури місцевого значення "Колишній будинок ксьондза XVIIIст. (будинок піонерів)" , що розташований за адресою: вул.Тараса Якимчука, 20, смт.Мізоч, Рівненський район, Рівненська область.

Позов обґрунтовано тим, що відповідач зобов`язаний був не пізніше, ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти з Управлінням культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації, як органом охорони культурної спадщини, охоронний договір. Однак, такий договір відповідачем укладено не було.

Ухвалою суду від 13.12.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Від відповідача надійшла заява про визнання позову в повному обсязі.

Розглянувши позовну заяву, заяву про визнання позову, дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини справи та відповідні правовідносини.

На території Мізоцької об`єднаної територіальної громади, в смт.Мізоч Рівненського району, розташована пам`ятка архітектури місцевого значення "Колишній будинок ксьондза XVIIIст. (будинок піонерів)" (адреса: вул.Тараса Якимчука, 20, смт.Мізоч, Рівненський район, Рівненська область).

Зазначену будівлю взято на державний облік на підставі рішення виконавчого комітету Рівненської обласної ради народних депутатів від 28.07.1990 №140.

Згідно з додатком до рішення Виконавчого комітету Ровенської обласної ради народних депутатів від 28.07.1990 №140, вказана будівля споруджена у XVIII ст.(а.с.21).

Рішенням Рівненської районної ради Рівненської області (восьмого скликання) "Про передачу із спільної власності територіальних громад Рівненського району у комунальну власність територіальної громади Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області бюджетних установ закладів освіти, розташованих на її території" від 22.12.2020 №56 вирішено передати із спільної власності територіальних громад Рівненського району у комунальну власність територіальної громади будівлю, що знаходиться за адресою: вул.Тараса Якимчука, 20, смт.Мізоч, Рівненський район, Рівненська область. (а.а.с.32-33, 37-38).

Зазначена будівля була прийнята Мізоцькою селищною радою Рівненського району Рівненської області у безоплатну власність із спільної власності територіальних громад Рівненського району у комунальну власність територіальної громади Мізоцької селищної ради Рівненської області, що підтверджується рішенням Мізоцької селищної ради Рівненського району Рівненської області (восьме скликання) "Про безоплатне прийняття майна (майнових прав, будівель з відповідними земельними ділянками) бюджетних установ у комунальну власність Мізоцької селищної ради Рівненської області із спільної власності територіальних громад Рівненського району" від 23.12.2020 №49 (а.с.39).

Листом від 22.11.2023 №54-1730вих-23 Здолбунівська окружна прокуратура звернулася до Мізоцької селищної ради щодо надання копії облікової документації на об`єкт культурної спадщини пам`ятку архітектури місцевого значення "Колишній будинок ксьонза (мурований) XVIII ст." (а.а.с.40, 41).

Відділ освіти, культури і туризму, молоді та спорту Мізоцької селищної ради листом від 23.11.2023 №02-02/514 повідомив Здолбунівській окружній прокуратурі, що на об`єкт культурної спадщини пам`ятку архітектури місцевого значення "Колишній будинок ксьондза (мурований) XVIII ст." договір не укладався, оскільки на даний час не зареєстровано речове право на Мізоцький будинок школярів та молоді (не виготовлено право власності на споруду). Власником зазначеної пам`ятки архітектури є Мізоцька селищна рада (а.с.42).

Листом від 21.11.2023 №54-1725вих-23 Здолбунівська окружна прокуратура звернулася до Управління культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації щодо вжиття заходів укладення охоронного договору з Мізоцькою Селищною радою та проведення претензійно - позовної роботи (а.а.с.43-45).

Управління культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації листом повідомило Здолбунівській окружній прокуратурі про те, що не заперечує щодо вжиття прокуратурою заходів реагування (а.с.37).

Здолбунівська окружна прокуратура листом від 30.11.2023 №54-1782вих-23 повідомила Управління культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації про пред`явлення позову до Мізоцької селищної ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання укласти охоронний договір на пам`ятку архітектури місцевого значення "Колишній будинок ксьондза XVIII ст. (а.с.47).

Керівник Здолбунівської окружної прокуратури, вважаючи, що відповідачем порушено інтереси держави в частині неукладення охоронного договору на об`єкт культурної спадщини, звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст.131-1 Конституції України, прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами ч.ч.3-5 статті 53 КАС України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Суд зазначає, що за змістом наведених норм КАС України прокурор як посадова особа державного правоохоронного органу з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій вправі звертатися до адміністративного суду з позовною заявою про захист інтересів держави, а не на загальних підставах, право на звернення за судовим захистом за якими гарантовано кожному згідно із ч.2 ст.55 Конституції України, а тільки тоді, коли для цього існують визначені законом підстави.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України визначені Законом України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (далі Закон №1697-VII).

На підставі ч.1 ст.1 Закону №1697-VII, прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.23 Закону №1697-VII, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Отже, у наведеній нормі передбачені випадки, коли прокурор виконує представницькі функції іншого державного органу у випадку, коли такий орган їх не здійснює чи здійснює неналежним чином (субсидіарна роль) або коли такий спеціальний орган не створено.

Матеріали справи свідчать, що керівник Здолбунівської окружної прокуратури звернувся до суду з цим адміністративним позовом в інтересах держави у зв`язку з бездіяльністю Мізоцької селищної ради щодо забезпечення дієвих та належних заходів, які б у повній мірі забезпечили виконання вимог чинного законодавства з метою збереження (відновлення) пам`ятки місцевого значення, зокрема укладення охоронного договору на пам`ятку архітектури місцевого значення.

Згідно з ч.1 ст.46 Закону України "Про охорону культурної спадщини" від 08.06.2000 №1805-III (далі Закон №1805-III), за ухилення від підписання охоронних договорів на пам`ятки, порушення режиму використання пам`ятки, порушення режиму історико-культурного заповідника чи історико-культурної заповідної території, проведення ремонтних, реставраційних, реабілітаційних робіт на пам`ятці, зміну призначення пам`ятки, її частин та елементів, здійснення написів, позначок на ній, на її території та в її охоронній зоні без письмового дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини, ухилення від передачі в установленому порядку знайдених під час археологічних розвідок, розкопок рухомих предметів, пов`язаних з нерухомими об`єктами культурної спадщини, на постійне зберігання до музеїв (державних фондосховищ), у яких зберігаються музейні предмети і музейні колекції, що є державною власністю і належать до державної частини Музейного фонду України, а також за невиконання законних вимог посадових осіб органів охорони культурної спадщини щодо усунення порушень вимог законодавства про охорону культурної спадщини або створення перешкод для їх діяльності винні особи притягаються до адміністративної відповідальності відповідно до закону.

Як зазначалося судом, листом від 23.11.2023 №02-02/514 Відділ освіти, культури і туризму, молоді та спорту Мізоцької селищної ради повідомив орган прокуратури про те, що охоронний договір на об`єкт культурної спадщини місцевого значення не укладено (а.с.37).

Згідно з ч.ч.4, 5 ст.54 Конституції України, культурна спадщина охороняється законом. Держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, вживає заходів для повернення в Україну культурних цінностей народу, які перебувають за її межами.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь врегульовано Законом № 1805-III.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.24 Закону № 1805-III, власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Використання пам`ятки повинно здійснюватися відповідно до режимів використання, встановлених органами охорони культурної спадщини, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо.

Статтею 23 Закону №1805-III передбачено, що усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір. При передачі пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини у володіння, користування чи управління іншій особі істотною умовою договору про таку передачу є забезпечення особою, якій передається пам`ятка, щойно виявлений об`єкт культурної спадщини чи її (його) частина, збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини відповідно до вимог цього Закону та умов охоронного договору, укладеного власником або уповноваженим ним органом (особою) з відповідним органом охорони культурної спадщини. Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.

Таким чином, охоронний договір є актом за участю суб`єкта владних повноважень та співвласника пам`ятки культурної спадщини, має форму договору, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері (реалізація державного управління охороною культурної спадщини) і укладається на підставі ст.23 Закону №1805-III. Укладання договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким покладається на власника зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини. Укладання охоронних договорів спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму. Законом передбачається обов`язкове укладення власником пам`ятки чи її частини охоронного договору з відповідним органом культурної спадщини вже після переходу права власності.

Отже, охоронний договір, укладений на підставі ст.23 Закону №1805-III, є адміністративним договором

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 23.12.2019 у справі №806/1536/18.

Відповідно до п.2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768 (далі Порядок №1768), власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Пунктом 5 Порядку №1768 передбачено, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Згідно з п.6 Порядку №1768, до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1: 50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.

Таким чином, юридичні або фізичні особи, у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка до якого мають бути додані додаткові документи.

Враховуючи викладене, відповідач зобов`язаний був упродовж місяця з моменту набуття права власності на пам`ятку архітектури місцевого значення "Колишній будинок ксьондза XVIIIст. (будинок піонерів)" (розташована за адресою: вул.Тараса Якимчука, 20, смт.Мізоч, Рівненський район, Рівненська область) укласти охоронний договір з Управлінням культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації.

Станом на день розгляду справи охоронний договір на вищезазначену пам`ятку архітектури не укладений. При цьому, враховуючи системний аналіз вказаних норм, саме на відповідача, як власника об`єкта культурної спадщини покладено обов`язок щодо вчинення дій по укладенню охоронного договору з органом охорони культурної спадщини, у цьому випадку з Управлінням культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації.

Згідно з ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, позов підлягає до задоволення.

За приписами ч.1 ст.139 КАС України, сплачені за подання цього позову судові витрати у виді судового збору слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь Рівненської обласної прокуратури, що сплатила судовий збір та структурним підрозділом якої є позивач.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов керівника Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації до Мізоцької селищної ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Мізоцької селищної ради щодо неукладення з Управлінням культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації охоронного договору на об`єкт культурної спадщини "Колишній будинок ксьондза XVIII ст. (будинок піонерів)", що розташований за адресою: вул.Тараса Якимчука, 20, смт.Мізоч, Рівненський район, Рівненська область.

Зобов`язати Мізоцьку селищну раду укласти з Управлінням культури і туризму Рівненської обласної державної адміністрації на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768, охоронний договір на об`єкт культурної спадщини "Колишній будинок ксьондза XVIII ст. (будинок піонерів)", що розташований за адресою: вул.Тараса Якимчука, 20, смт.Мізоч, Рівненський район, Рівненська область .

Стягнути на користь Рівненської обласної прокуратури за рахунок бюджетних асигнувань Мізоцької селищної ради судові витрати із сплати судового збору в сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Позивач: Керівник Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління кульутри і туризму Рівненської обласної державної адміністрації (вул.Княгині Ольги, буд.36, м.Здолбунів, Рівненський район, Рівненська область, 35700; ідентифікаційний код юридичної особи 02910077).

Відповідач: Мізоцька селищна рада (вул.Тараса Якимчука, буд.12, смт.Мізоч, Рівненський район, Рівненська область, 35740; ідентифікаційний код юридичної особи 04386545).

Рішення складено 23 грудня 2024 року.

Суддя О.М. Дудар