Справа № 620/10652/24
Суддя: Наталія БАРГАМІНА
Дата ухвалення: 2024-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2024 року Чернігів Справа № 620/10652/24

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Баргаміної Н.М.,

при секретарі Кондратенко О.В.,

за участю представника позивача Маляренка С.В., представника відповідача Олійник І.З., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 20.05.2024 № 276 про застосування до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 24.06.2024 № 1139 о/с, яким ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поліцейського взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції, звільнено зі служби в поліції відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»;

- поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , капрала поліції, на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції з дати його незаконного звільнення, тобто з 24.06.2024;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції (ідентифікаційний код юридичної особи - 40108646) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 ) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з моменту його незаконного звільнення і до дня винесення судом рішення про його поновлення, розмір якого визначити у відповідності до порядку, що зазначений в описовій частині позову ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржувані накази відповідача було прийнято передчасно та на підставі неповного, не всебічного та не об`єктивного проведення службового розслідування, а отже є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідач подав відзив на позов, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що керуючись нормами законодавства керівник Департаменту патрульної поліції прийняв рішення застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, про що видано наказ Департаменту патрульної поліції у м. Києві від 24.06.2024 р. № 1139 о/с «По особовому складу» про звільнення капрала поліції ОСОБА_1 (0180686) поліцейського взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берегу) УПП у м. Києві. Вказує, що відповідачем належним чином було з`ясовано обставини, які мали значення для прийняття спірних рішень, наведено мотиви, з яких зроблено висновки про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку з посиланням на відповідні докази, відтак правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства, і такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Вислухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правового берега) Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 24.06.2024 № 1139 о/с «По особовому складу» капрала поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правового берега) Управління патрульної поліції у місті Києві, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» 24.06.2024 (т. 1 а.с. 21).

Підставою для звільнення зі служби слугував наказ Департаменту патрульної поліції від 20.05.2024 № 276 «Про застосування до працівника УПП у місті Києві ДПП дисциплінарного стягнення», винесений за результатами службового розслідування, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліції», Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзацу другого частини п`ятої статті 14 Закону України «Про дорожній рух», пункту 2.5 ПДР, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту було застосовано до капрала поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (т. 1 а.с. 50-51).

З вказаними наказами позивача було ознайомлено під підпис 24.06.2024 (т. 1 а.с. 52-54).

З 29.04.2024 по 03.05.2024, з 03.05.2024 по 10.05.2024, з 25.05.2024 по 31.05.2024, з 01.06.2024 по 05.06.2024, з 07.06.2024 по 13.06.2024, з 13.06.2024 по 20.06.2024 позивач перебував на лікарняному, що підтверджується довідкою Департаменту патрульної поліції медичними висновками, виписками- епікризами (т. 1 а.с. 22-28, 55).

Так, за результатами службового розслідування, проведеного на підставі наказу від 22.04.2024 № 830 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» (т. 1 а.с. 67-68) складено висновок, затверджений 06.05.2024 (т. 1 а.с. 70-90), в якому зафіксовано, що 19.04.2024 у позаслужбовий час поліцейський взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП капрал поліції ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом SKODA OCTAVIA TOUR, номерний знак НОМЕР_2 , порушив вимоги пункту 9.2 «б» ПДР та був зупинений працівниками патрульної поліції. Під час спілкування з капралом поліції ОСОБА_2 поліцейськими виявлено у нього ознаки алкогольного сп`яніння, від проходження огляду у встановленому законом порядку на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу за допомогою приладу Drager та у закладі охорони здоров`я капрал поліції ОСОБА_2 відмовився. За порушення вимог пункту 9.2 «б» ПДР, стосовно капрала поліції Хоменка М. винесено постанову від 19.04.2024 серії ЕНА № 1952283 за частиною другою статті 122 КУпАП. Відтак капрал поліції Хоменко М., будучи працівником поліції, володіючи нормами законодавства України, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, порушив ті принципи, які присягнув захищати. Такі дії капрала поліції Хоменка М. підривають авторитет безпосередньо поліцейського, як представника держави, системи Національної поліції України та дискредитують інших працівників органів державної влади в цілому. Також указане свідчить про недобросовісне ставлення до служби, порушення Присяги поліцейського.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд зважає на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» (далі Закон).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Статтею 3 Закону визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина третя статті 11 Закону).

Згідно з частиною першою статті 59 Закону служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

В силу пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону, зобов`язує поліцейського, серед іншого: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

З метою урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі Правила), з вимогами яких, згідно з пунктом 4 розділу І, особу ознайомлюють під час прийняття на службу до поліції.

Відповідно до пункту 3 розділу ІV Правил за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику та допускати дискримінацію в будь-якій формі.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частини перша, третя, четверта та десята статті 14 Дисциплінарного статуту передбачають, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно частин першої, другої, четвертої, сьомої, десятої, п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України. За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно статті 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

В силу вимог частини четвертої статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок проведення службових розслідувань).

Згідно пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Так, згідно пунктів 7, 8 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Пунктом 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

З аналізу вищенаведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставою для призначення службового розслідування є повідомлення поліцейських, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, а розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться або у формі письмового провадження, або у відкритому засіданні, при цьому рішення про проведення розгляду справи у відкритому засіданні приймається керівником, який призначив службове розслідування, про що повинно бути вказано у наказі про призначення службового розслідування.

Відповідно до матеріалів справи, 22.04.2024 на підставі рапорту т.в.о. командира взводу № 1 інспектора взводу № 2 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правового берега) Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Леоніда Якименка від 20.04.2024, доповідної записки начальника управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції майора поліції Ярослава Курбакова від 22.04.2024 про встановлення підстав для призначення службового розслідування, начальником Департаменту патрульної поліції з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни капралом поліції ОСОБА_1 видано наказ № 830 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» (т. 1 а.с. 63-68).

Дослідивши обставини призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії, судом не було встановлено порушення відповідачем норм Дисциплінарного статуту, Порядку проведення службових розслідувань, а також Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32808.

Так, згідно висновків службового розслідування судом встановлено, що 22.04.2024 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у місті Києві ДПП за вх. № 13991 еп надійшов рапорт заступника начальника управління начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Чернігівській області ДПП майора поліції ОСОБА_3 , за фактом вчинення поліцейським взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП капралом поліції ОСОБА_1 (0180686) порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, а саме оформленні стосовно нього 19.04.2024 протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 884502 від 19.04.2024, за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), та постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі (далі - постанова) серії ЕНА № 1952283 від 19.04.2024 за частиною другою статтею 122 КУпАП.

Службовим розслідуванням з`ясовано, що 19.04.2024 о 22:51 заступником командира взводу № 1 роти № 4 батальйону У1111 в Чернігівській області ДПП старшим лейтенантом поліції Тарасовичем Тарасом Григоровичем було виявлено порушення пункту 9.2.б Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (далі - ПДР) ОСОБА_1 , 20.01.1997, який керував транспортним засобом SKODA OCTAVIA TOUR, номерний знак НОМЕР_2 за адресою: вул. Соборності, 30А, смт. Козелець, Чернігівської обл. Зупинивши ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 та встановивши обставини події поліцейським прийнято рішення винести постанову серії ЕНА № 1952283 за частиною другою статті 122 КУпАП.

В графі № 8, 9 «права за статтею 268 КУпАП та строк оскарження за статтею 289 КУпАП мені роз`яснені», «копію постанови мною отримано» постанови зазначено, що ОСОБА_2 від підпису відмовився.

Окрім того, 19.04.2024 о 23:42 інспектором взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшим лейтенантом поліції Скитер Іриною складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 884502 від 19.04.2024, про те, що ОСОБА_2 , о 22:51 за адресою: вул. Соборності, 30А, смт. Козелець, Чернігівської обл. керував транспортним засобом SKODA OCTAVIA TOUR, номерний знак НОМЕР_2 , із ознаками алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; виражене тремтіння пальців рук, від проходження огляду у встановленому законом порядку на стан алкогольного сп`яніння на місці за допомогою приладу «DRAGER» та в лікаря нарколога відмовився, чим порушив вимоги пункту 2.5 ПДР, відповідальність за що передбачена частиною першою статті 130 КУпАП.

Також в графі «пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення» протоколу зазначено, що ОСОБА_2 від пояснення та підпису відмовився.

Встановлено, що особою, стосовно якої складено зазначені протоколи є ОСОБА_1 , який є діючим працівником Національної поліції України, перебуває на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП та має спеціальне звання «капрал поліції».

Опитані під час проведення службового розслідування заступник командира взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_6 пояснили, що 19.04.2024, перебуваючи на службі нічної зміни у складі наряду патрульної поліції «Вікінг - 202», виконуючи службові обов`язки, здійснювали патрулювання закріпленого району згідно розстановки сил та засобів.

О 22:51 за адресою: вул. Соборності 30А, смт. Козелець, Чернігівської обл., було виявлено т/з SKODA OCTAVIA TOUR, н/з НОМЕР_3 та по вул. Сидорука, 1, смт. Козелець, Чернігівської обл., згідно пункту 1 частини першої статті 35 Закону України «Про Національну поліцію» за порушення підпункту 9.2.б ПДР було зупинено, як встановлено водія ОСОБА_1 , 20.01.1997.

В ході перевірки документів та спілкування з водієм виявили явні ознаки алкогольного сп`яніння: запах алкоголю з порожнини рота; різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя; виражене тремтіння пальців рук, від проходження огляду у встановленому законом порядку на стан алкогольного сп`яніння на місці зі допомогою приладу «DRAGER» та в лікаря нарколога відмовився, що зафіксовано на портативні відеореєстратори № 287034, № 471652. Відносно ОСОБА_4 було винесено адміністративну постанову серії ЕНА № 1952283 від 19.04.2024 за частиною другої статті 122 КУпАП та складено протокол про адміністративне правопорушення, серії ААД № 884502 від 19.04.2024 за частиною першою статті 130 КУпАП, в подальшому відсторонивши від керування зазначеним т/з (т. 1 а.с. 217, 218, 221, 233-238).

Опитаний під час проведення службового розслідування командир батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП майор поліції ОСОБА_7 зазначив, що безпосередньо перед заступанням на зміни командирському складу та на шикуваннях батальйону № 3 полку № 1 УПП у місті Києві ДПП до підпорядкованого особового складу постійно доводились вимоги Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Національній поліції України від 01.02.2016 № 70, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, Порядку дій нарядів (екіпажів) УПП у м. Києві ДПП, залучених до реагування на заяви і повідомлення про правопорушення або події отримані від диспетчера (оперативного чергового) та окремих питань організації службової діяльності, затвердженого дорученням т.в.о. начальника УПП у місті Києві ДПП від 06.09.2023 № 5656вн/41/11/2/02-2023, Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння про перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2015 № 1452/735, Інструкції про затвердження Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 №1395 та інші нормативно-правові акти, що регламентують діяльність поліцейських. Додатково особовому складу наголошувалось щодо дотримання правил поведінки в побуті, керуючи транспортом та на воді, в час що не пов`язаний із виконанням службових обов`язків (т. 1 а.с. 227-228).

Командир роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП майор поліції ОСОБА_8 , т.в.о командира взводу №1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 з (обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП лейтенант поліції ОСОБА_9 зазначили, що на шикуваннях роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 УПП у місті Києві де безпосередньо перебував поліцейський взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП капрал поліції ОСОБА_1 постійно доводились вимоги Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.04.2020 № 357, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2015 № 1452/735, Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 №1395 та інші нормативно-правові акти, що регламентують діяльність поліцейських. Окремо особовому складу наголошувалось щодо дотримання правил поведінки в побуті, керуючи транспортом, та на воді - в час, що не пов`язаний із виконанням службових обов`язків (т. 1 а.с. 229-232).

Також до пояснення майор поліції ОСОБА_10 додав рапорт від 06.01.2024 написаний особисто ОСОБА_11 щодо т/з Skoda Octavia із н/з НОМЕР_2 , який перебуває у власності останнього. У вказаному рапорті ОСОБА_11 зазначив, що зобов`язується дотримуватись транспортної дисципліни під час керування т/з як під час несення служби так і поза її межами, а також попереджений про негативні наслідки та відповідальність у разі керування вказаним т/з в стані сп`яніння, а також інші дії що підривають авторитет Національної поліції України (т. 1 а.с. 226).

Крім того, до матеріалах службового розслідування додано рапорт лейтенанта поліції ОСОБА_12 від 20.04.2024 (№ 3197вн/41/11/18/02-2024 від 22.04.2024) у якому зазначено, що 20.04.2024 поліцейський взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 з (обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП капрал поліції Хоменко М. особисто повідомив про те, що о 22:56, 19.04.2024 перебував у себе вдома за адресою: АДРЕСА_2 , йому зателефонувала його мати та повідомила, що його батько впав у клінічну кому так як має захворювання цукрового діабету. Поліцейський ОСОБА_2 намагався викликати таксі, так як за годину перед сном вжив склянку пива, але викликати відповідний транспорт не вдалось. Зі слів останнього, він прийняв рішення добиратися до батьків т/з Skoda Octavia із н/з НОМЕР_2 самостійно. Під час руху, як повідомляє ОСОБА_13 був зупинений працівниками УПП в Чернігівській області ДПП за порушення пункту 9.2 (б) ПДР. Під час спілкування у ОСОБА_4 , було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, тому було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння на місці. У зв`язку із тим, що батькові потрібно було ввести ін`єкцію, ОСОБА_2 від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння відмовився, останньому було також запропоновано пройти огляд в медичному закладі у лікаря нарколога, від якого ОСОБА_2 відмовився, у зв`язку із чим було складено адміністративний протокол за порушення пункту 2.5 ПДР за частиною першою статті 130 КУпАП. Про дану подію ОСОБА_12 та ОСОБА_14 було повідомлено ОСОБА_11 о 06:50 20.04.2024 після шикування роти(т. 1 а.с. 65-66).

ОСОБА_11 був написаний 20.04.2024 рапорт на ім`я начальника УПП у м. Києві ДПП, у якому вказав, що 19.04.2024, перебуваючи вдома, під час вечері вжив склянку пива та ліг відпочивати. Близько 23 год зателефонувала мати та сказала, що батьку дуже погано, так як він хворий на цукровий діабет, не зволікаючи, позивач направився до батьків. Під час руху його зупинила патрульна поліція м. Чернігів та вбачила в нього ознаки алкогольного сп`яніння, після чого було складено протокол за частиною першою статті 130 КУпАП, п.п. 2.5 (т. 1 а.с. 225).

Під час проведення службового розслідування капрал поліції ОСОБА_1 від написання пояснень відмовився, посилаючись на статтю 63 Конституції України (т. 1 а.с. 223-224).

Судом було досліджено відеозаписи автомобільного відеореєстратора та портативних відеореєстраторів заступника командира взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , на яких зафіксовано, зокрема, учинення порушень ПДР т/з SKODA OCTAVIA TOUR, н/з НОМЕР_4 , його зупинку працівниками поліції, встановлення особи водія ОСОБА_4 , спілкування із ОСОБА_11 , повідомлення про виявлення у нього ознак алкогольного сп`яніння, на що останній заперечує, вказуючи що вранці наступного дня робоча зміна, пропонування пройти огляд за допомогою приладу «DRAGER» на місці зупинки.

В ході розмови ОСОБА_2 повідомляє, що є діючим працівником поліції, однозначної відповіді щодо згоди пройти огляд не надає.

Також на відеозапис зафіксовано, як після неодноразового пропонування пройти огляд на стан сп`яніння ОСОБА_15 , який явно затягуючи час, ухилявся від проходження огляду (тричі прилад «DRAGER» не визначив результату у зв`язку із недостатньо забраним об`ємом повітря).

ОСОБА_15 було запропоновано проїхати до медичного закладу для проходження огляду на стан сп`яніння у лікаря нарколога, на що останній погодився. У приміщенні медичного закладу лікарем наркологом ОСОБА_15 було запропоновано заповнити добровільну згоду та пройти огляд на стан сп`яніння та всупереч процедурі згідно Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 11.2015 № 1452/735, останній відмовився пройти огляд за допомогою приладу «DRAGER», вимагаючи здати біологічну речовину.

ОСОБА_15 , після добровільної згоди прилад «DRAGER» тричі не визначив результату у зв`язку із недостатньо забраним об`ємом повітря.

В подальшому, як вбачається з матеріалів справи, щодо позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення, від отримання копії якого він відмовився.

Дослідивши вищенаведені обставини службового розслідування, суд приходить до висновку, що будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам позивачем не наведено, а судом під час розгляду справи таких обставин не встановлено.

Так, підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

У свою чергу, адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку адміністративно-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках розгляду справи про адміністративне правопорушення та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи, або іншого виду юридичної відповідальності. Адміністративний суд під час розгляду справи на підставі встановлених ним обставин повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

За змістом частини другої статті 16 Закону України «Про дорожній рух» водій зобов`язаний, зокрема, виконувати передбачені законом вимоги поліцейського, що даються в межах його компетенції, передбаченої чинним законодавством, Правилами дорожнього руху та іншими нормативними актами.

Пунктом 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, встановлено, що водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2015 № 1452/735 затверджено Інструкцію про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до пунктів 6 та 7 розділу І «Загальні положення» цієї Інструкції огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом (далі - спеціальні технічні засоби); лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря - фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).

У разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 КУпАП.

Пунктами 4, 15, 16 розділу ІІІ «Проведення огляду на стан сп`яніння в закладах охорони здоров`я і оформлення його результатів» зазначеної Інструкції передбачено, що метою цього огляду є встановлення наявності чи відсутності стану сп`яніння в обстежуваної особи.

За результатами огляду на стан сп`яніння та лабораторними дослідженнями встановлюється діагноз, який вноситься до акта медичного огляду.

Висновок щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, видається на підставі акта медичного огляду.

Як установлено судом та зазначено у висновку службового розслідування, позивач відмовився від проведення огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу а також в медичному закладі, куди поїхав разом з поліцейськими патрульної поліції.

У висновку службового розслідування зазначено, що після прибуття до медичного закладу для проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, позивач вчиняв дії для затягування часу, незважаючи на отриманні від працівників патрульної поліції роз`яснення, що це може бути розцінено як відмова від проходження огляду на стан сп`яніння.

У зв`язку із цим, стосовно позивача було складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 КУпАП, яким зафіксовано факт відмови від проходження огляду на стан сп`яніння.

Так, у світлі встановлених судом обставин справи, озвучений позивачем намір пройти огляд в медичному закладі та приїзд з поліцейськими до такого закладу не мали наслідком проходження медичного огляду, водночас причиною цього першочергово була поведінка позивача, який, надаючи їй зовнішніх ознак законності та формально продовжуючи декларувати намір пройти медичний огляд, тим не менш, поводився у спосіб, що явно не узгоджувався з таким наміром.

При цьому, за обставин цієї справи, судом не встановлено об`єктивно непереборних умов, які можна було б розцінити як перешкоду у проходженні медичного огляду, наявність обґрунтованих сумнівів в неупередженості медичного дослідження тощо.

За наведених обставин, з погляду стороннього спостерігача, така поведінка не є звичайною, тобто такою, що відповідала загальному перебігу подій, а зволікання - не виправдані об`єктивними чинниками.

З огляду на наведене суд вважає, що дисциплінарна комісія мала підстави розцінити таку поведінку позивача щодо зволікання у проходженні медичного огляду як відмову у його проходженні.

У контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Отже, у межах спірних правовідносин, зумовлених звільненням позивача зі служби в поліції внаслідок притягнення до дисциплінарної відповідальності, де одним з ключових питань є морально-етичний бік поставлених йому в провину дій, суд вважає, що першочергово сам позивач як діючий працівник поліції був зацікавлений у тому, щоб без зайвих зволікань продемонструвати безпідставність припущень поліцейських про керування ним транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, пройти медичний огляд, засвідчивши власну прихильність тим цінностям і обов`язкам, які він взяв на себе, склавши Присягу на вірність Українському народові. Однак, у межах розглядуваної справи позивач продемонстрував протилежне.

Суд зазначає, що для цілей дисциплінарного провадження факт притягнення або не притягнення особи до адміністративної відповідальності не має визначального значення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 09.05.2024 у справі № 420/1491/23.

Верховний Суд в постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Так, суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі «Звежинський проти Польщі» (заява № 34049/96).

Поряд з цим, суд звертає увагу, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Також суд зазначає, що та обставина, що позивач надає суду висновок медичного огляду від 20.04.2024, згідно якого у позивача о 01:29 ознак сп`яніння не виявлено (т. 1 а.с. 109), не спростовує висновків службового розслідування, оскільки під час зупинки він, будучи працівником поліції, знехтував вимогами поліцейських пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Крім того, вказаний висновок зроблено пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення, що виникли під час зупинки транспортного засобу, яким керував позивач 19.04.2024 о 22:51, та не за направленням заступника командира взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 чи інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Чернігівській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , які зупинили ОСОБА_16 .

З огляду на встановлені службовим розслідуванням обставини, суд приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.

Суд також зазначає, що хоча застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Суд не приймає до уваги посилання представника позивача на те, що у разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів, оскільки, як було встановлено судом, у даній справі службове розслідування було призначено на підставі доповідної записки начальника управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції майора поліції Ярослава Курбакова від 22.04.2024 про встановлення підстав для призначення службового розслідування.

Також суд вважає безпідставним посилання представника позивача на пропуск строку притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки дисциплінарне стягнення до позивача застосовано наказом від 20.05.2024 № 276 в межах одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку, яким, у даному випадку, є день затвердження висновку за результатами службового розслідування, 06.05.2024, а реалізований після прибуття позивача до місця проходження служби.

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання протиправними та скасування наказів Департаменту патрульної поліції від 20.05.2024 № 276 про застосування до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; від 24.06.2024 № 1139 о/с, яким ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , поліцейського взводу № 1 роти № 6 батальйону № 3 полку № 1 (з обслуговування правого берега) управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції, звільнено зі служби в поліції відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» задоволенню не підлягають.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про скасування наказу про звільнення зі служби, відтак підстави для задоволення таких позовних вимог також відсутні.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що в задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити повністю.

У зв`язку з відмовою позивачу в задоволенні позову, понесені ним судові витрати, пов`язані зі зверненням до суду, відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 23.12.2024.

Суддя Наталія БАРГАМІНА