Справа № 640/17067/22
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2024-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2024 року № 640/17067/22

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Білоноженко М.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 13, ), в якому просить суд:

- визнати протиправним знищення документів, що стосуються питання щодо розгляду рапорту про поліпшення житлових умов, поданого ОСОБА_1 від 25.05.2020;

- зобов`язати Центральну житлово-побутову комісію Держспецзв?язку винести рішення щодо питання внесення ОСОБА_1 до списку осіб, які перебувають на квартирному обліку в загальній черзі на одержання житлових приміщень у Центральній житлово-побутовій комісії Держспецзв?язку за місцем подання рапорту, так як ОСОБА_2 відповідно до поданих з рапортом документів потребує поліпшення житлових умов.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що відповідач поданий позивачем рапорт про зарахування на квартирний облік на засіданні Центральної житлово-побутової комісії Держспецзв`язку не розглядав, при цьому відповідач протиправно знищив документи, які не мав права знищувати.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.10.2022 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ було постановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва. Крім того установлено, що з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя. До початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом. Окружний адміністративний суд міста Києва невідкладно, протягом десяти робочих днів, передає судові справи, які перебувають у його володінні, до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2024 року справу прийнято до свого провадження суддею Білоноженко М.А.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що позивачем не було надано до ЦЖПК разом із рапортом усіх необхідних документів, які б підтверджували його право на зарахування на квартирний облік, в зв`язку із чим, позивачу було відмовлено у розгляді рапорту.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Позивач з 20.12.2010 року працював за контрактом в Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України.

25.06.2020 року до Голови Держспецзв`язку позивачем було подано рапорт про зарахування його на квартирний облік (реєстраційний № 18/04-936, підписаний Головою Держспецзв?язку).

Рапорт поданий відповідно до «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11 грудня 1984 р. № 470 та «Інструкції про організацію забезпечення житловими приміщеннями військовослужбовців Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України і членів їх сімей», затвердженої наказом Адміністрації Держспецзв?язку від 05.01.2016 № 3.

До вказаного рапорту були додані:

1. Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 24.06.2020 № 213802016 шодо суб?єкта - ОСОБА_3 на l арк.;

2. Копія листа-підтвердження Комунального підприємства Київської міської Ради

«Київське міське бюро технічної інвентаризації»(інформація з бюро технічної інвентаризації) про відсутність зареєстрованого нерухомого майна, яке належить військовослужбовцю від 22.06.2020 № 062/14-6310(И-2020) на 1 арк.;

3. Копія листа-підтвердження Комунального підприємства Київської міської Ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації»(інформація з бюро технічної інвентаризації) про відсутність зареєстрованого нерухомого майна, яке належить військовослужбовцю від 22.06.2020 № 062/14-6312(И-2020) на 1 арк.;

4. Витяг з послужного списку ОСОБА_3 на 3 арк.;

5. Копія паспорта ОСОБА_1 на 3 арк.;

6. Копія довідки про присвоєння ідентифікаційного номера ОСОБА_4 на 1 арк.;

7. Копія довідки про реєстрацію місця проживання від 18.06.2020 № 12531468 на 1 арк.;

8. Довідка про проходження служби на 1 арк.;

9. Акт обстеження житлових умов на 2 арк.

У відповідь на запит позивача, відповідачем повідомлено, що рапорт від 25.06.2020 року № 18104-936 про зарахування ОСОБА_1 на квартирний облік на засіданні Центральної житлово-побутової комісії Держспецзв?язку не розглядався. Крім того, зазначено, що відповідно до пункту 21 Акта № 2 про знищення документів забезпечення Держспецзв?язку від 27.08.2021 №13/11-3912, затвердженого начальником Департаменту забезпечення Держспецзв`язку 27.08.2021, рапорт з документами щодо квартирного обліку ОСОБА_1 від 25.06.2020 №18/04-936 на 14 аркушах знищено.

Вважаючи вказані дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Відповідно до статті 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду.

Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону (частина друга статті 47 Конституції України).

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України "Про Державну службу спеціального зв`язку та захисту інформації України", до особового складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір.

Відповідно до частини восьмої статті 21 Закону України "Про Державну службу спеціального зв`язку та захисту інформації України держава забезпечує осіб особового складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та членів їх сімей жилими приміщеннями на підставах, у порядку і відповідно до вимог, встановлених житловим законодавством.

Згідно ст.39 ЖК УРСР громадяни беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов за місцем роботи - спільним рішенням адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і відповідного профспілкового комітету. При цьому беруться до уваги рекомендації трудового колективу. Рішення про взяття громадян на облік потребуючих поліпшення житлових умов за місцем роботи затверджується виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів.

Абзацом 1 ст. 43 ЖК УРСР визначено, що громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов, жилі приміщення надаються в порядку черговості.

Абзацом 4 ст. 43 ЖК УРСР визначено, що черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття на облік (включення до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень).

Відповідно до пункту 8 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській PCP, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 № 470 (далі - Правила 470) квартирний облік здійснюється, як правило, за місцем проживання громадян у виконавчому комітеті районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів.

Облік громадян, які працюють на підприємствах, в установах, організаціях, що мають житловий фонд і ведуть житлове будівництво або беруть пайову участь у житловому будівництві, здійснюється за місцем роботи, а за їх бажанням - також і в виконавчому комітеті Ради народних депутатів за місцем проживання.

Відповідно до пункту 15 Правил 470 на квартирний облік беруться потребуючі поліпшення житлових умов громадяни, які постійно проживають, а також мають реєстрацію місця проживання у даному населеному пункті.

Відповідно до пункту 18 Правил 470 заява про взяття на квартирний облік подається відповідно до виконавчого комітету Ради народних депутатів за місцем проживання громадян та адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації за місцем їх роботи. Заява підписується членами сім`ї, які разом проживають, мають самостійне право на одержання жилого приміщення і бажають разом стати на облік.

Відповідно до пункту 19 Правил 470, попередній розгляд заяв про взяття на квартирний облік у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів провадиться громадською комісією з житлових питань при виконавчому комітеті, а на підприємстві, в установі, організації - комісією по житлово-побутовій роботі профспілкового комітету.

Вказані комісії перевіряють житлові умови громадян і про результати перевірки складають акт.

Заяви і матеріали перевірки житлових умов громадян розглядаються на засіданні відповідної комісії, яка вносить свої пропозиції виконавчому комітетові місцевої Ради або адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і профспілковому комітетові. На засідання комісії при необхідності запрошується заявник.

Відповідно до пункту 20 Правил 470, громадяни беруться на квартирний облік: за місцем проживання - рішенням виконавчого комітету районної, міської, районної у місті, селищної, сільської Ради народних депутатів; за місцем роботи - спільним рішенням адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і відповідного профспілкового комітету. При цьому беруться до уваги рекомендації трудового колективу.

У відповідності до ст.18 Закону України «Про Державну службу спеціального зв`язку та захисту інформації України» соціальний та правовий захист військовослужбовців Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та членів їхніх сімей здійснюється відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та інших законів.

Порядок проходження громадянами України військової служби (навчання) в Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України (далі - Держспецзв`язку) визначається Положенням про проходження військової служби (навчання) військовослужбовцями Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, затверджений Указом Президента України від 31 липня 2015 року № 463/2015.

Згідно п. 2 Положення громадяни, які проходять військову службу в Держспецзв`язку, є військовослужбовцями Держспецзв`язку (далі - військовослужбовці).

Згідно з приписами ч. 1 ст. 12 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у порядку і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української РСР та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до положень статей 42 та 43 Житлового кодексу Української РСР, пункту 32 Порядку забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2006 № 1081 та пункту 38 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 № 470, жилі приміщення надаються тільки громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов та внесені до єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Зазначеній категорії громадян жилі приміщення надаються в порядку черговості.

Черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття на облік, включення до списків осіб, які користуються правом позачергового та першочергового одержання жилих приміщень.

Відповідно до підпункту 1 пункту 13 Правил, потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів разом з радами профспілок.

Згідно пункту 2 Порядку застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затвердженого постановою виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів і президії Київської міської ради профспілок від 15.07.1985 року № 582 встановлено, що тими, хто потребує поліпшення житлових умов, визнаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв.м включно на кожного члена родини.

Так, судом встановлено, що в 2019 році до Центральної житлово-побутової комісії Держспецзв`язку надійшов рапорт позивача щодо зарахування його на квартирний облік. До рапорту були долучені довідка Ф13 та копія паспорту.

Оскільки позивачем було подано рапорт із порушенням вимог п. 2 розділу III Інструкції про організацію забезпечення житловими приміщеннями особового складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України і членів їх сімей, затвердженої наказом Адміністраці Держспецзв?язку від 05.01.2016 № 3, з метою з`ясування наявності чи відсутності підстав для зарахування на квартирний облік, позивача було запрошено на засідання ЦЖПК.

На засіданні комісії, яке проходило 27.02.2019 позивачу було роз`яснено, що поданий ним рапорт не відповідає вимогам Інструкції, а долучені до нього документи не дають змоги встановити наявність чи відсутність у позивача права для зарахування на квартирний облік. Будь-які документи щодо житлової площі, на якій проживає позивач, останній надати ЦЖПК відмовився.

В зв`язку із чим, рапорт з долученими документами на вимогу позивача були йому повернуті.

Враховуючи вказані обставини, позивачу було відмовлено у зарахуванні на квартирний облік, а питання щодо його зарахування знято з порядку денного засідання ЦЖПК та виключено з протоколу.

Зазначені обставини позивачем не спростовані.

У 2020 році позивач зареєструвався за місцезнаходженням Департаменту забезпечення Держспецзв?язку по АДРЕСА_2 та повторно подав рапорт щодо зарахування його на квартирний облік.

До рапорту було долучено акт обстеження житлових умов за адресою: АДРЕСА_3 , де позивач проживає.

Співробітниками Департаменту було встановлено, що квартира за адресою: АДРЕСА_3 належить на праві приватної власності ОСОБА_5 , позивачу зазначена квартира ні в оренду, ні в безоплатне користування не надавалася.

З метою з`ясування правомірності звернення із рапортом щодо зарахування на квартирний облік, ЦЖПК було витребувано від позивача документальне підтвердження відсутності зареєстрованого права власності /користування на квартиру за адресою: АДРЕСА_4 (попереднє місце реєстрації позивача).

Однак, позивачем було відмовлено у наданні запитуваних документів.

Разом із тим, відповідачем встановлено, що фактично позивач проживає в чотирьохкімнатній квартирі житловою площею, 58,4 кв. м. по АДРЕСА_4 . Зазначена інформація також підтверджується відміткою на 11 сторінці паспорта позивача. (зареєстрований з 01.06.2000 до 23.04.2020). Разом з ним проживає ОСОБА_6 , яка є бабусею позивача та власником квартири.

Відповідно до частини 2 статті 3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Відповідно до частини першої статті 405 Цивільного кодексу України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону.

В силу вказаних правових норм, суд погоджується із висновками відповідача, що позивач, як член сім`ї власника житла, забезпечений житловою площею та не є особою, що потребує поліпшення житлових умов.

Оскільки ЦЖПК не було встановлено підстав для зарахування на квартирний облік, позивачу відмовлено у задоволенні рапорту.

Відтак, доводи позивача про не розгляд поданого рапорту про його зарахування на квартирний облік, спростовуються обставинами, встановленими судом під час розгляду справи.

Крім того, матеріалами справи підтверджено, що 26.08.2021 Експертною комісією з проведення експертизи цінності документів Департаменту забезпечення Держспецзв`язку визначено перелік документів (в тому числі рапорт позивача), які не мають культурної, історичної, наукової цінності, втратили своє практичне значення та підлягають знищенню.

27.08.2021 року, відповідно до акту № 2 про знищення документів Департаменту забезпечення Держспецзв`язку від 27.08.2021 року №13/11-3912, документи позивача було знищено.

Таким чином, доводи позивача про протиправне знищення документів є необґрунтованими і такими, що спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Отже, за результатами розгляду справи судом не встановлено протиправних дій відповідача щодо знищення документів, що стосувались питання розгляду рапорту про поліпшення житлових умов позивача, відтак вказані позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Крім того, не підлягає задоволенню і вимога щодо зобов`язання відповідача винести рішення про внесення ОСОБА_1 до списку осіб, які перебувають на квартирному обліку в загальній черзі на одержання житлових приміщень у Центральній житлово-побутовій комісії Держспецзв?язку за місцем подання рапорту, як особу, яка потребує поліпшення житлових умов, оскільки судом встановлена її необґрунтованість.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України, які відображають принципи адміністративної процедури.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підставами для визнання протиправними дій чи скасування рішення суб`єкта владних повноважень є невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який вчинив ці дії чи прийняв рішення.

Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до основних засад адміністративного судочинства, вимог законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

В зв`язку із відмовою у задоволенні позову, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

ВИРІШИВ:

1.У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Білоноженко М.А.