Справа № 420/26562/24
Суддя: Хлімоненкова М.В.
Дата ухвалення: 2024-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у залишенні позову без розгляду

18 грудня 2024 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хлімоненкова М.В., розглянувши клопотання відповідача у справі Військової частини НОМЕР_1 про залишення без розгляду позовної заяви у справі №420/26562/24,

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_3 , про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 27.08.202р. було прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_3 , про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, та відкрито провадження в цій адміністративній справі.

02.09.2024 від відповідача - Військової частини НОМЕР_1 до суду надійшло клопотання про залишення позовної заяви у даній справі без розгляду, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що в силу приписів ч.5 ст.122 КАС України, спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк. Відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 01.11.2019, Позивача було виключено зі списків особового складу частин та всіх видів забезпечення. На думку заявника, якщо Позивач вважає протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 , то вона повинна була оскаржити наказ командира військової частини НОМЕР_1 про виключення її із списків особового складу в місячний строк шляхом подачі позову до суду або не погоджуватись з ним доки не було б проведено з ним усіх необхідних розрахунків. Однак, ОСОБА_1 звернулась із цим позовом до адміністративного суду для вирішення спору, який пов`язаний із проходженням публічної служби лише через 4 роки. При цьому, Позивач не вказала жодної причини, яка їй перешкоджала подати позов у період з 01.11.2019 по 01.12.2019, тобто в місячний строк з того моменту, коли Позивач була виключена із списків особового складу військової частини НОМЕР_1 і всіх видів забезпечення та дізналась про порушення своїх прав.

Позивачка надала заперечення на клопотання військової частини НОМЕР_1 , у яких вказує про безпідставність доводів заявника, оскільки на момент звільнення її зі служби (02.05.2022) вимогами чинного законодавства не передбачалось обмеження будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Лише з 19.07.2022 відсутня законодавча норма щодо звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати без обмеження будь-яким строком, відтак застосуванню починаючи з 19.07.2022р. підлягає тримісячний строк. При цьому, позивачка звертає увагу, що Закон № 2352-ІХ не містить положень, які б поширювали його дію на правовідносини, що виникли до набрання ним чинності, тобто, його норми не мають зворотної дії в часі. Отже, цей Закон містить норми прямої дії та поширює свою дію тільки на ті правовідносини, які виникли та існують після набрання ним чинності, зокрема з 19.07.2022. у підтвердження своїх доводів, позивачка посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 30.05.2024 у справі №280/6009/23, від 28.09.2023 у справі №140/2168/23, від 10.06.2024 у справі №990/234/23, тощо.

Розглянувши клопотання відповідача, суд вважає його необґрунтованим, у зв`язку із чим вбачає підстави для відмови у його задоволенні виходячи з наступного.

Строки звернення до суду з адміністративним позовом передбачено у ст.122 КАС України.

При цьому, положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення військовослужбовців).

Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України, частиною другою якої (в редакції, яка набула чинності з 19 липня 2022 року) установлено, що із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Як визначено п.8 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

В силу вимог ч. 3, 4 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, залишення позову без розгляду можливе виключно у разі, якщо позивачем пропущено встановлений законом строк для звернення до суду, не доведено поважності причин пропуску такого строку.

Втім, у спірному випадку, на переконання суду, підстави для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 відсутні, оскільки, як було встановлено судом під час вирішення питання про відкриття провадження у даній справі, цей позов подано з дотриманням встановленого законом строку.

Суд зазначає, що на момент виникнення спірних правовідносин, а так само і на момент виключення позивачки із списків особового складу частини та всіх видів забезпечення (01.11.2019), частина другої статті 233 КЗпП України діяла в редакції, якою строк звернення працівника до суду з позовом про стягнення належної йому при звільненні заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці не обмежувався будь-яким строком.

Разом з цим, суд зауважує, що відповідно до ч. 4 ст. 3 КАС України закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

З огляду на вказане, суд вважає, що позивачем не пропущено строк для звернення до суду з цим позовом.

Висновок суду з приводу строку для звернення до суду з цим позовом узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною зокрема у постанові від 19.01.2023 у справі №460/17052/21, та інш.

Враховуючи наведене, виходячи з системного аналізу чинного законодавства, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України, правових висновків Конституційного Суду України, викладених в рішенні № 8-рп/2013 від 15.10.2013 р., у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто уcіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснено роботодавцем нарахування таких виплат.

Враховуючи зазначене, в сукупності, на думку суду, наведені відповідачем обґрунтування є помилковими, відтак, зважаючи на недоведеність відповідачем пропуску строку звернення позивачем з даним позовом до суду, суд дійшов висновку про необхідність відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача у справі Військової частини НОМЕР_1 про залишення без розгляду позовної заяви у справі №420/26562/24.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до ст.256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 294-297 КАС України до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Марина ХЛІМОНЕНКОВА