Справа № 372/6828/24
Суддя: Сташків Т. Г.
Дата ухвалення: 2024-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 372/6828/24
Провадження № 2-а-77/24
У Х В А Л А

20 грудня 2024 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Сташків Т.Г., отримавши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Обухівського районного суду Київської області із позовом до т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 Зайченка С.М., у якому просить скасувати постанову № 1718 від 25.10.2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 210 КУпАП та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, встановлено наявність підстав для залишення позову без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу.

Нормами ст. 235 КУпАП встановлено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Отже, відповідні керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 235 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Приписами ч. 3 ст. 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 3 ст. 210 КУпАП керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Отже, відповідні керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 235 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені зокрема ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 742/2298/17 та від 26.12.2019 року у справі за № 724/716/16-а,

Так, Верховний Суд у вказаній справі виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Згідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд, звертає увагу на те, що територіальним центром комплектування та соціальної підтримки, у даній справі, є ІНФОРМАЦІЯ_2 , від імені якого виступає т.в.о. начальника Зайченко С.М., уповноважений накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення.

У зв`язку з чим, позивачу необхідно визначитися з належним відповідачем та третьою особою у справі до прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення недоліків позову.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови, - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків не більше п`яти днів з дня отримання ним даної ухвали.

У разі не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява вважатиметься не поданою і буде повернута. Ухвала суду не підлягає оскарженню і набирає законної сили з моменту її підписання, відповідно до положень ч. 2 ст. 256 КАС України.

Суддя : Т.Г. Сташків