Справа № 560/17278/24
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2024-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 грудня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Гнап Д.Д. розглянувши адміністративну справу за позовом Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Департамент поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » суму вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився у розмірі 18605 грн 97 коп.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 26.11.2024 відкрито провадження в цій справі та вирішено її розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 05.12.2024 позовну заяву Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", залишено без руху після відкриття провадження у справі. Надано термін для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої відповідно до вимог статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України/або обґрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду не пропущено та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

На виконання вимог ухвали про залишення позову без руху від представника позивача до суду надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, в якій вказує про те, що ця категорія спорів потребує досудового врегулювання, адже саме із відмовою колишнього працівника сплатити ці кошти у добровільному порядку пов`язаний початок перебігу строку звернення до суду із позовом. Посилається на правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 22.12.2023 у справі №160/19022/22.

Разом з тим позивач зазначив, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації, в Україні з 24 лютого 2022 року запроваджено воєнний стан, що обмежило можливості позивача вчасно звернутись до суду з позовною заявою.

Зазначає, що ДПОП «ОШБ «Лють» в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим із керівником поліції або уповноваженою ним особою, беруть активну участь в обороні України відповідно до Закону України «Про оборону України» шляхом безпосереднього ведення бойових дій із застосуванням зброї та бойової техніки.

Окрім того, представники ДПОП «ОШБ «Лють» постійно задіяні в заходах, щодо забезпечення національної безпеки і оборони відсічі та стримування збройної агресії російської федерації, періодично перебувають у відрядженні та мають надмірну кількість судових справ, у яких здійснюють представництво в судових органах.

А тому, вказане унеможливило звернення з вказаним позовом до суду в межах строку, визначеного статтею 122 КАС України.

Вирішуючи зазначену заяву представника позивача, суд враховує таке.

За змістом частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (абзац другий частини другої статті 122 КАС України).

Відповідно до положень Порядку забезпечення поліцейських одностроєм, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12 вересня 2017 року №772 строк добровільного відшкодування поліцейським, особою, яку звільнено із служби в поліції, вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, становить п`ятнадцять днів із дня його звільнення із служби в поліції (пункт 9).

У пункті 10 цього Порядку визначено, що у разі непогашення поліцейським, особою, яку звільнено із служби в поліції, суми відшкодування протягом 15 днів з дня його звільнення із служби в поліції підрозділ забезпечення в триденний строк інформує підрозділ правового (юридичного) забезпечення за місцем звільнення із служби для організації претензійної та позовної роботи відповідно до законодавства України.

З наведеного слідує, що строк звернення до адміністративного суду із позовною заявою про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування необхідно обчислювати з наступного дня після отримання поліцейським належним чином завіреної копії наказу про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування.

Суд встановив, що відповідно до наказу від 04.05.2023 № 409 о/с «По особовому складу», згідно з яким відповідача звільнено зі служби в поліції, вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, складає 18605,97 грн.

Із зазначеним наказом ОСОБА_1 ознайомився 05.05.2023, що підтверджується наданою відповідачем копією розписки.

Відтак тримісячний строк звернення до суду щодо відшкодування відповідачем вартості предметів однострою особистого користування сплив 05.08.2023, а з цим позовом позивач звернувся до суду 18.11.2024.

Суд критично оцінює доводи представника позивача, що ця категорія спорів потребує досудового врегулювання з посиланням на правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 22.12.2023 у справі №160/19022/22, враховуючи наступне.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 160/19022/22 (постанова від 22.12.2023) досліджуючи питання щодо строку звернення до суду зазначив, що строк звернення до адміністративного суду починається із моменту коли відповідачка відмовилась від добровільної сплати цих коштів або не висловила своєї позиції з цього приводу за спливом 15 днів з моменту вручення їй наказу про звільнення.

Суд звертає увагу, що у справі №160/19022/22 наказ про звільнення відповідачем не отримано.

Тому, Верховний Суд зазначив, що строк звернення до суду за наведених обставин цієї справи ще не настав, адже відповідач не висловив своєї правової позиції щодо добровільного відшкодування завданих витрат роботодавцю. Тобто, ця категорія спорів потребує досудового врегулювання, адже саме із відмовою колишнього працівника сплатити ці кошти у добровільному порядку пов`язаний початок перебігу строку звернення до суду із позовом.

Однак, у справі, що розглядається відповідача звільнено зі служби в поліції наказом від 04.05.2023 № 409 о/с «По особовому складу», з яким ОСОБА_1 ознайомився 05.05.2023, що не заперечується позивачем.

Щодо запровадження в Україні воєнного стану, то з цього приводу суд зазначає, що дійсно у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введено воєнний стан.

Однак, жодних доказів поважності причин пропуску строку звернення з цим позовом до суду саме через обмеження, впроваджені у зв`язку з введенням воєнного стану, військовою агресією російської федерації проти України, позивач суду не надав.

Суд зауважує, що зазначена заява обґрунтована лише загальними підставами неможливості звернення до суду у відведений час, та не містить доказів неможливості вчинення процесуальної дії та необхідність більшого часу.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № 640/20314/20 (постанова від 02.12.2021) досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Правова позиція аналогічного змісту наведена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 120/5780/20-а.

Також, Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 по справі №500/1912/22 зазначив, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зважаючи на це, наведені представником позивача у своїй заяві причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом не можуть вважатися поважними, адже вони непідтверджені належними доказами.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого. При цьому не реалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Представник позивача не надав належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не навів поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Тому, у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду слід відмовити.

Відповідно до частини 3 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи наведене, наявні правові підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись частиною 15 статті 171, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

визнати неповажними причини пропуску Департаментом поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " строку звернення до суду.

Позовну заяву Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуюча суддя Д.Д. Гнап