Справа № 160/10466/24
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2024-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 грудня 2024 року м. Дніпросправа № 160/10466/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Юрко І.В., суддів: Білак С.В., Чабаненко С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Дніпровської митниці на рішення Дніпровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2024 року в адміністративній справі №160/10466/24 (головуючий суддя першої інстанції - Рябчук О.С.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОК Данаприс» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 22.04.2024 року звернувся через «Електронний суд» до Дніпровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпровської митниці, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці щодо класифікації товарів №23UA3-КТ від 07.11.2023 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - № UA110130/2023/000833 від 07.11.2023 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів №UA110130/2023/000233/1 від 27.11.2023 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - №UA110130/2023/000903 від 27.11.2023 року.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2024 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Дніпровської митниці щодо класифікації товарів №23UA3-КТ від 07.11.2023 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - №UA110130/2023/000833 від 07.11.2023 року.

Визнано протиправним та скасовано рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів №UA110130/2023/000233/1 від 27.11.2023 року з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - №UA110130/2023/000903 від 27.11.2023 року.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішення суду першої інстанції є не обґрунтованим та таким, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права. Апелянт вказує, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини у справі, оскільки надані до митної декларації документи містять розбіжності, у зв`язку з чим неможливо підтвердити числові значення заявленої декларантом митної вартості за основним методом, а відтак прийняті рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю є правомірними.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив скаргу залишити без задоволення.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на скаргу, встановила наступне.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ОК Данаприс» () є юридичною особою, місцезнаходження: Україна, 49083, Дніпровська область, м.Дніпро, пр.Слобожанський, 35-А, основним видом діяльності є неспеціалізована оптова торгівля (код 46.90), перебуває на податковому обліку в органах ДПС України (а.с.34).

Відповідач - Дніпровська митниця є суб`єктом владних повноважень, який в даних правовідносинах реалізує надані йому Митним кодексом України повноваження.

Судом першої та апеляційної інстанцій встановлено, що 15.05.2023 року між ТОВ «ОК Данаприс» (покупець) та ERIC (TIANJIN) TECHNOLOGY GROUP CO., LTD. Китай (продавець) укладено договір поставки товару №ОКЕТ150523, відповідно до умов якого, продавець зобов`язується продати, а покупець прийняти та оплатити ізоляційні матеріали, найменування, ціна, марка, кількість і інші характеристики якого вказані в додатках (специфікацій, проформа інвойсів, комерційних інвойсів, додаткових угод, тощо) до цього контракту (п.1.1. Контракту).

Відповідно до п.2.1. Контракту ціна за одиницю товару, що поставляється, встановлюється в доларах США, як це передбачено в додатках до цього контракту, на умовах FOB Shanghai, Китай відповідно до правил Інкотермс-2010. Вартість контракту складає суму додатків (специфікацій, проформа інвойсів, комерційних інвойсів, додаткових угод, тощо) до цього Контракту.

Згідно п.3.1. Контракту товар поставляється на умовах поставки: FOB Shanghai, Китай відповідно до правил Інкотермс у редакції 2010. Товар повинен поставлятися у строк протягом 30 днів з моменту здійснення передоплати, але не більше ніж протягом 40 днів. Умови поставки чергової партії товару будуть конкретизуватися сторонами в додатках до цього Контракту.

Відповідно до п.4.1. Контракту разом з товаром продавець відправляє наступні документи: комерційний інвойс продавця; пакувальний лист; сертифікат походження; сертифікат якості; експортна декларація.

Розрахунки за даним контрактом здійснюються згідно додатків (специфікацій, проформа інвойсів, комерційних інвойсів, додаткових угод, тощо) до цього Контракту. Розмір і умови оплати зазначаються у кожному додаткові до Контракту. Допускається оплата частинами, 100% передплата та оплата після відвантаження товару.

Відповідно до п.7.1. Контракту продавець після завершення навантаження протягом 2 (двох) робочих днів повинен повідомити покупцю за допомогою телеграми/ телекса/факсу/електронної пошти адреси контракту, найменування перевізника, найменування товару, суму інвойсу, вага брутто, вага нетто і дату відвантаження.

15.05.2023 року між ТОВ «ОК Данаприс» та ERIC (TIANJIN) TECHNOLOGY GROUP CO., LTD. Китай укладено Додаткову угоду №1 до Контракту №ОКЕТ150523 від 15.05.2023 року.

Відповідно до п.1 Додаткової угоди №1 пункт 2.1. Контракту викладено в такій редакції:

Ціна за одиницю товару, що поставляється, встановлюється в доларах США, як це передбачено в додатках до цього Контракту, на умовах FOB Tianjin, FOB Qingdao, або FOB Shanghai, Китай відповідно до Правил Інкотермс-2010. Вартість контракту складає суму додатків (специфікацій, проформа інвойсів, комерційних інвойсів, додаткових угод, тощо) до цього Контракту.

Відповідно до п.2 Додаткової угоди пункт 3.1. Контракту викладено в такій редакції: товар поставляється на умовах поставки: FOB Tianjin, FOB Qingdao, або FOB Shanghai, Китай відповідно до правил Інкотермс-2010. Товар повинен поставлятися у строк протягом 30 днів з моменту здійснення передоплати, але не більше ніж протягом 40 днів.

17.07.2023 року між ТОВ «ОК Данаприс» та ERIC (TIANJIN) TECHNOLOGY GROUP CO., LTD. Китай укладено Додаткову угоду №2 до Контракту №ОКЕТ150523 від 15.05.2023 року.

Відповідно до п.1 Додаткової угоди №2 пункт 2.1. Контракту викладено в такій редакції:

Ціна за одиницю товару, що поставляється встановлюється в доларах США, як це передбачено в Додатках до цього Контракту, на умовах FOB Tianjin, FOB Qingdao, FOB Ningbo або FOB Shanghai, Китай відповідно до Правил Інкотермс-2010. Вартість контракту складає суму додатків (специфікацій, проформа інвойсів, комерційних інвойсів, додаткових угод, тощо) до цього Контракту.

Відповідно до п.2 Додаткової угоди №2 пункт 3.1. Контракту викладено в такій редакції:

Товар поставляється на умовах поставки: FOB Tianjin, FOB Qingdao, FOB Ningbo або FOB Shanghai, Китай відповідно до правил Інкотермс-2010. Товар повинен поставлятися у строк протягом 30 днів з моменту здійснення передоплати, але не більше ніж протягом 40 днів.

На підставі комерційного інвойсу №ERIC20230518 від 18.05.2023 року здійснено поставку товару на загальну вартість 45697,28 дол. США. На умовах поставки: порт завантаження: Ningbo, Китай - порт призначення: Гданськ, Польща. Термін відправки: близько 25 днів з моменту отримання авансового платежу. Пакування: картон і палети.

Позивачем за контрактом №ОКЕТ150523 від 15.05.2023 року перераховано продавцю кошти у сумі 45697,28 доларів США, зокрема:

- 31.05.2023 року в сумі 12761,70 доларів США згідно з інвойсом Додаток до контракту №1 від 23.05.2023 року;

- 29.06.2023 року в сумі 32935,58 доларів США згідно з інвойсом Додаток до контракту №2 від 28.06.2023 року.

Згідно із п.4.1. Контракту ТОВ «ОК Данаприс» контрагентом надано Сертифікат походження №23C4403A2583/01316 від 19.08.2023 року, сертифікат якості щодо товару Синтофлекс 818 AMA від 18.05.2023 року, сертифікат якості щодо товару Синтофлекс 828 AMA від 18.05.2023 року, сертифікат якості щодо товару Синтофлекс 6630 DMD від 18.05.2023 року, сертифікат якості щодо товару Синтофлекс 6632 DM від 18.05.2023 року.

Відповідно до пакувального листа від 18.05.2023 року поставка товару здійснюється за загальною вагою нетто - 9772,55 кг., загальною вагою брутто - 10333,85 кг., в картонних коробках на 12 палетах та листах на 2 палетах, разом у 14 палетах.

Відповідно до Експортної вантажної митної декларації вхідний номер: 17488291, митний номер: 17488291 від 20.07.2023 року поставка товару здійснюється за загальною вагою нетто 9772,55 кг., загальною вагою брутто 10333,85 кг., у 14 палетах. Крім того, визначено також умови постачання: FOB Ningbo.

В коносаменті №WMSS23071850D від 24.07.2023 року також вказано, що поставка товару здійснюється за загальною вагою 10333,85 кг. у 14 палетах.

З метою здійснення митного оформлення вказаного товару та на підтвердження митної вартості товару, позивачем до Дніпровської митниці разом із Митною декларацією №23UA86U9 надані: сертифікат якості №2310 від 18.05.2023 року; сертифікат якості №2450 від 18.05.2023 року; сертифікат якості №3240-В від 18.05.2023 року; сертифікат якості №6051 від 18.05.2023 року; сертифікат якості №6630 DMD від 18.05.2023 року; сертифікат якості №6632 DM від 18.05.2023 року; сертифікат якості №818АМА від 18.05.2023 року; сертифікат якості №828 АНА від 18.05.2023 року; сертифікат якості PET film від 18.05.2023 року; сертифікат якості б/н від 18.05.2023 року; пакувальний лист б/н від 18.05.2023 року; комерційний інвойс №ERIC20230518 від 18.05.2023 року; коносамент №WMSS23071850D від 24.07.2023 року; автотранспортна накладна №WMSS23071850D від 18.09.2023 року; супровідний документ Т1 №23PL322080NS65FUM9 від 14.09.2023 року; сертифікат про походження товару №23С4403А2583/01316 від 19.08.2023 року; платіжний документ №20 від 31.05.2023 року; платіжний документ №27 від 29.06.2023 року; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору ( контракту) про транспортно-експедиційні послуги №2308064 від 31.08.2023 року; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №7632 від 11.07.2023 року; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №7632/D від 08.09.2023 року; прейскурант (прас-лист) виробника товару б/н від 15.05.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 23.05.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 28.06.2023 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2 від 17.07.2023 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких ( зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №ОКЕТ 150523 від 15.05.2023 року; договір про перевезення №2020-07-14 від 01.01.2021 року; договір про перевезення ВТ D020123 від 02.01.2023 року; договір про перевезення №UА00204609 від 13.12.2022 року; копія митної декларації країни відправлення №17488291 від 20.07.2023 року.

Згідно графи 33 митної декларації товар задекларовано за кодом згідно з УКТЗЕД (назва товарної підкатегорії: інші плити, листи, плівки та смуги або стрічки з пластмаси: - інші: - з продуктів, одержаних конденсацією або полімеризацією з перегрупуванням, хімічно модифікованих або немодифікованих: - із складних поліефірів; ставка ввізного мита - 5 %).

За митною декларацією від 25.09.2023 року №23UA86U9 керівництвом митного поста Дніпровської митниці за допомогою системи управління ризиками сформовано обов`язкову форму митного контролю 202-1 «Проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації» та 905-3 «Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД».

Посадовою особою митниці в присутності декларанта з метою визначення хімічних та фізичних якостей товару відібрано проби і зразки спірного товару, що підтверджується актом про взяття проб (зразків) товарів від 27.09.2023 року № UA110130/2023/019586.

З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації заявленого до митного оформлення товару згідно з УКТЗЕД посадовою особою митниці, відповідно до ст.ст.69, 356, 357 МКУ та п.9 розділу IІІ «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №650, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 02.07.2012 року за №1085/21397, направлено запит до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі - СЛЕД) для проведення дослідження заявленого до митного оформлення товару.

За результатами проведених досліджень СЛЕД складено висновок від 02.11.2023 року №-0428.

З урахуванням висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 02.11.2023 року №-0428 посадовою особою митного поста направлено запит від 06.11.2023 року №19586/КТ/10 до відділу класифікації товарів управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання.

За результатом контролю правильності класифікації товарів, відповідно до вимог наказу Міністерства фінансів від 30.02.2012 року №650, із змінами, внесеними згідно з наказами Міністерства фінансів України від 23.12.2022 року №455 та від 28.02.2023 року №112, прийнято рішення щодо класифікації товарів №23UA3-КТ від 07.11.2023 року, відповідно до якого товар (№5) «двошаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений з шару поліетилентерефталату та шару з нетканого полотна зі складного поліефіру: Синтофлекс у рулонах 6632 DM…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД, товар «тришаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліетилентерефталату та зовнішніх шарів з нетканого полотна зі складного поліефіру: Синтофлекс у рулонах 6630 DMD…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД, товар «тришаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліімідного полімеру та зовнішніх шарів з нетканого полотна з бавовни: Синтофлекс у рулонах 818 AMA… Тришаровий матеріал з поверхневою щільнiстю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліетилентерефталату та зовнішніх шарів з нетканого полотна з бавовни: Синтофлекс у рулонах 828 AHA…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД.

Під час митного оформлення товару, зазначеного у митній декларації №23UA86U9, митним органом запропоновано позивачу надати додаткові документи: 1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 5) виписку з бухгалтерської документації; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прас-листи) виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Декларантом не було подано додаткових документів у десятиденний термін.

28.11.2023 року Дніпровська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів №UA110130/2023/000236/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110130/2023/000906 та відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.

Товар оформлено за митною декларацією №23UA17U7 від 28.11.2023.

За наявності зазначеної відповіді та відповідно до приписів частини шостої статті 54 МК України відповідач прийняв рішення про відмову у митному оформленні товарів за митною вартістю, заявленою декларантом. Так, відповідач виніс рішення про коригування митної вартості товарів №UA110130/2023/000233/1 від 27.11.2023 року, яке обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів, а саме:

1) Відповідно до п.3.1 Контракту товар постачається за умови передплати. До митного контролю надано платіжні документи від 31.05.2023 року №20, від 29.06.2023 року №27, у графі «Деталі платежу» зазначено оплата за товар по контракту від 15.05.2023 року №OKET150523, однак відсутні посилання на специфікації або рахунки-фактури.

Згідно п.2.1 Контракту - ціна контракту складається із сум додатків до нього та сум рахунків-фактур. Крім того, в платіжних документах не зазначено номер рахунку, на підставі якого здійснюється платіж.

2) Надані до митного контролю платіжні документи сформовані в електронному вигляді та не містять жодних поміток, передбачених Положенням про порядок виконання банками документів на переказ, примусове списання і арешт коштів в іноземних валютах та банківських металів і змін до деяких нормативно-правових актів Національного банку України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 року №216 «Про затвердження Положення про порядок виконання банками документів на переказ, примусове списання і арешт коштів в іноземних валютах та банківських металів і змін до деяких нормативно-правових актів Національного банку України». Таким чином, надані декларантом позивача платіжні доручення не є документом, що підтверджують факт остаточної оплати товару. Окрім того, в розділі 12 зовнішньоекономічного контракту від 15.05.2023 року №OKET150523 зазначено банківські реквізити сторін. ТОВ «ОК Данаприс» зазначено рахунок у банку АТ «Акцент-Банк» (АТ «А-Банк», ) №UA1147302, SWIFT код UKCBUAUK; рахунок у банку-кореспонденті ПАТ АБ «Південний» № НОМЕР_1 , SWIFT код PIVDUA22.

Разом з тим, копія виписки по особовому рахунку ТОВ «ОК Данаприс» за 29.06.2023 року свідчить про оплату за товар з рахунку на користь продавця «Eric (Tianjin) Technologi Group Co., Ltd» (Китай) в АТ «Акцент-Банк» (АТ «А-Банк») № НОМЕР_2 через рахунок банку-кореспонденту ПАТ АБ «Південний» () № НОМЕР_3 .

В копії виписки від 31.05.2023 року не зазначено відомості про банк-кореспондент та призначення платежу для продавця «Eric (Tianjin) Technologi Group Co., Ltd» (Китай).

3) Надані до митного контролю документи Додаток до контракту від 23.05.2023 року №1, від 28.06.2023 року №2, від 17.07.2023 року №2 містять різні умови поставки, відповідно: FOB Shanghai, FOB Qingdao.

Згідно рахунку-фактури умовами поставки є FOB NINGBO.

Згідно із п.3.1 Контракту умовами поставки є FOB Shanghai, які можуть бути скориговані додатковими угодами, проте як зазначено вище, додаткові угоди містять розбіжності в умовах поставки товару.

Отже надані до митного контролю документи місять розбіжності щодо місця умов поставки, тобто є розбіжності у портах відправлення, що в свою чергу дає підставу вважати, що вартість фрахту не врахована у складові митної вартості;

4) Згідно транзитного документа від 14.09.2023 року № 23PL322080NS65FUM9 вагою брутто товару є 22038,85 кг, в той час як до митного контролю заявлено загальну вагу брутто товару 10333,85 кг;

5) Наданий до митного контролю прайс-лист від 15.05.2023 року №б/н має адресний характер, тобто виставлений безпосередньо для ТОВ «ОК ДАНАПРИС», крім того, даний документ не містить терміну та період його дії (тобто періоду актуальності цін на товар);

6) Наданий зі скаргою від 02.04.2024 року №020420242 висновок Дніпропетровської торгово-промислової палати від 28.11.2023 року №ГО-1329 посилається на контракт від 15.05.2023 року №OKET150523, рахунок-інвойс від 18.05.2023 року №ERIC20230518, містить ціну пропозиції товарів без зазначення істотних відомостей про об`єкт оцінки.

27.11.2023 року ТОВ «ОК Данаприс» оскаржило зазначене рішення в порядку передбаченому главою 4 Митного Кодексу України, шляхом подання відповідної скарги до митного органу вищого рівня, але результатів розгляду скарги позивачем не отримано.

Не погодившись з рішеннями митного органу, позивач оскаржив такі рішення до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що декларант подав усі наявні документи, які ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору, а недоліки на які посилається Митниця, не перешкоджали визначенню митної вартості товарів. Враховуючи наведені обставини, суд першої інстанції дійшов висновку, що митний орган не правомірно прийняв рішення про коригування митної вартості.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України.

В силу пункту 24 частини 1статті 4 Митного кодексу України митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Частиною 1статті 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

За змістом частини 1статті 248 Митного кодексу Українимитне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення (ч.1ст.257 МК України ).

Умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (ч.6 ст.257 МК України).

Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується митним органом шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії (ч.5 ст.255 МК України).

Статтею 67 МК України визначено, що українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Відповідно до частин 1-4 статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно зУКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до абзацу 1 частини 5 статті 69 МК України для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положеньУКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Порядок роботи відділу митних платежів підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №650 (далі по тексту - Порядок №650, в редакції на момент виникнення спірних правровідносин).

Пунктом 4 розділу III Порядку №650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:

опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу;

відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу.

Пунктами 5, 6 розділу III Порядку №650 визначено, що у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

Відповідно до пунктів 8, 9 розділу ІІІ Порядку №650 якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі: виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації; виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Взяття проб (зразків) товарів здійснюється відповідно до вимог статті 356 Кодексу. Операції з узяття проб (зразків) товарів здійснюються відповідно до вимог статті 357 Кодексу. Результати досліджень доводяться до підрозділу митного органу, який ініціював процедуру взяття проб (зразків) товарів.

Згідно із пунктом 1 частини 1 статті 356 МК України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення, а також під час прийняття рішень щодо зобов`язуючої інформації з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника (ч.2 ст.356 МКУ).

Предметом спору у даній справі є правомірності рішень митного органу про визначення коду товарів згідно з УКТ ЗЕТ та про відмову у митному оформленні товарів.

При цьому, код товару згідно з УКТ ЗЕД визначається декларантом або митним органом при здійсненні митного контролю у випадку помилкового встановлення декларантом коду товарів.

Згідно графи 33 митної декларації товар задекларовано за кодом згідно з УКТ ЗЕД (назва товарної під категорії: інші плити, листи, плівки та смуги або стрічки з пластмаси: - інші: - - - з продуктів, одержаних конденсацією або полімеризацією з перегрупуванням, хімічно модифікованих або немодифікованих: - - - із складних поліефірів; ставка ввізного мита 5 %).

За митною декларацією від 25.09.2023 року №23UA86U9 митним органом за допомогою системи управління ризиками сформовано обов`язкову форму митного контролю 202-1 «Проведення часткового митного огляду з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації» та 905-3 «Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД».

Посадовою особою митниці в присутності декларанта з метою визначення хімічних та фізичних якостей товару відібрано проби і зразки спірного товару, що підтверджується актом про взяття проб (зразків) товарів від 27.09.2023 року № UA110130/2023/019586.

З метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації заявленого до митного оформлення товару згідно з УКТ ЗЕД посадовою особою митниці, відповідно до ст.ст. 69, 356, 357 МК України та п.9 розділу IІІ «Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №650, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 085/21397, направлено запит до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (далі СЛЕД) для проведення дослідження заявленого до митного оформлення товару.

За результатами проведених досліджень СЛЕД складено висновок від 02.11.2023 року №-0428.

З урахуванням вказаного висновку посадовою особою митного поста направлено запит від 06.11.2023 року №19586/КТ/10 до відділу класифікації товарів управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання.

За результатом контролю правильності класифікації товарів, відповідно до вимог наказу Міністерства фінансів від 30 лютого 2012 року №650, прийнято рішення щодо класифікації товарів від 07.11.2023 року №23UA3-КТ, відповідно до якого товар (№5) «двошаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений з шару поліетилентерефталату та шару з нетканого полотна зі складного поліефіру: Синтофлекс у рулонах 6632 DM…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, товар «тришаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліетилентерефталату та зовнішніх шарів з нетканого полотна зі складного поліефіру: Синтофлекс у рулонах 6630 DMD…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, товар «тришаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліімідного полімеру та зовнішніх шарів з нетканого полотна з бавовни: Синтофлекс у рулонах 818 AMA… Тришаровий матеріал з поверхневою щiльнiстю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліетилентерефталату та зовнішніх шарів з нетканого полотна з бавовни: Синтофлекс у рулонах 828 AHA…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно зі ст.67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. ВУКТ ЗЕДтовари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної: категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Пунктами 1, 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Закону України «Про Митний тариф України» встановлено, що назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД;

для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, зі урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Зазначеними вище правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару.

Тобто, саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару.

Відповідно до висновку СЛЕД Держмитслужби №-0428 від 02.11.2023 року за результатами досліджень, проведених в рамках процедур митного контролю і оформлення, з метою встановлення характеристик, визначальних для ідентифікації товарів, з урахуванням положень ч.10 ст.357 МК України, встановлено зовнішній вигляд товару, фізичні характеристики та геометричні параметри товару. Крім того, встановлено, що визначені показники наданих на дослідження проб товарів не суперечать заявленим ТОВ «ОК Данаприс» опису товарів у гр.31 МД.

Враховуючи наведене, визначений митним органом код товару двошаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений з шару поліетилентерефталату та шару з нетканого полотна зі складного поліефіру: Синтофлекс у рулонах 6632 DM…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД, товар «тришаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліетилентерефталату та зовнішніх шарів з нетканого полотна зі складного поліефіру: Синтофлекс у рулонах 6630 DMD…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, товар «тришаровий матеріал з поверхневою щільністю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліімідного полімеру та зовнішніх шарів з нетканого полотна з бавовни: Синтофлекс у рулонах 818 AMA… Тришаровий матеріал з поверхневою щiльнiстю понад 150 г/м2, виготовлений із середнього шару поліетилентерефталату та зовнішніх шарів з нетканого полотна з бавовни: Синтофлекс у рулонах 828 AHA…» класифіковано в товарній підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД у рішенні Дніпровської митниці від 07.11.2023 року №UA3-КТ є помилковим.

Рішення Дніпровської митниці про визначення коду товару від 07.11.2023 року №UA3-КТ є необґрунтованим та відповідно таким, що порушує права та законні інтереси позивача та підлягає скасуванню, як вірного висновку дійшов суд першої інстанції.

Щодо вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів разом з карткою відмови, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.382 Господарського кодексу України суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які зовнішньоекономічні договори (контракти), крім тих, укладення яких заборонено законодавством України.

Відповідно до ч.2 ст.382 Господарського кодексу України форма і порядок укладення зовнішньоекономічного договору (контракту), права та обов`язки його сторін регулюються Законом України «Про міжнародне приватне право» та іншими законами.

Законом України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16 квітня 1991 року №959-XII передбачено, що зовнішньоекономічний договір (контракт) - домовленість двох або більше суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх іноземних контрагентів, спрямована на встановлення, зміну або припинення їх взаємних прав та обов`язків у зовнішньоекономічній діяльності.

Порядок та методи визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, встановленірозділом III Митного кодексу України і базуються на положеннях Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.

Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості з точки зору її повноти і прав (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).

Згідно зі статтею VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних органів повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.

Відповідно до ч.1 ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України

Згідно із ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною 2ст. 53 МК України визначений вичерпний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. До них відносяться: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостійстатті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

За правилами ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Таким чином, право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З наведеним висновком кореспондуються положення п.2 ч.5 ст.54 МК України, за змістом якої відповідач має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Статтею 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом.

Відповідно до ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно із ч.6 ст.54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертійстатті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним углаві 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостоюстатті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до ч.ч.2-8 ст.57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно достатті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно достатті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановленихстаттею 64 цього Кодексу.

Частиною 7 ст.54 МК України передбачено, що у разі, якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Як вже зазначалося судом, відповідач під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, заявлених за електронними митними деклараціями, встановив, що в наданих позивачем документах є розбіжності: декларантом не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних при її обчисленні.

Положеннями п.2.1 розділу ІІ Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затвердженихнаказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, чітко встановлено про необхідність зазначення у рішенні при визначенні митної вартості відповідно до положень ст. ст.59, 60 та 64 МК України, крім номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, робити пояснення щодо зроблених коригувань.

Діюче законодавство з питань державної митної політики не передбачає іншого документа, в якому митний орган зобов`язаний давати свої висновки щодо причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, аніж рішення про коригування митної вартості товарів.

У зв`язку з цим, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Проте, спірне рішення про коригування митної вартості товару №UA110130/2023/000236/1 від 28.11.2023 року не містить інформації, який саме товар було використано в якості джерела інформації, відсутні обґрунтування числового значення митної вартості товарів, відсутнє її коригування, не зазначені факти, які вплинули або повинні були вплинути на таке коригування, щодо умови поставки, фактурної вартості, країни походження, методи визначення митної вартості тощо.

Верховний Суд неодноразово у своїх рішеннях звертав увагу на те, що рішення про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України якщо містить не лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, а й порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервним методом.

При коригуванні митної вартості декларант не має змоги перевірити серед яких митних декларацій контролюючий орган обирає саме ту, що слугує джерелом для коригування митної вартості товарів у конкретному випадку, оскільки доступу до Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України не має.

Суд зазначає, що наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень.

Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про автомобіль.

Не наведення у спірному рішенні про коригування митної вартості товару інформації щодо товару, з яким здійснюється порівняння, та пояснень щодо самих коригувань суперечить принципу правової визначеності та позбавляє декларанта права спростувати наведену митним органом інформацію.

Отже, доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, без наведення детальних пояснень щодо зроблених коригувань, порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості тощо, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.

Щодо доводів митного органу в апеляційній скарзі про ненадання документів, що підтверджують сплату оцінюваного товару, суд зазначає наступне.

ТОВ «ОК Данаприс» за контрактом №ОКЕТ150523 від 15.05.2023 року перерахував продавцю всю суму замовлення, а саме: кошти у сумі 45697,28 доларів США, зокрема:

- 31.05.2023 року в сумі 12761,70 доларів США згідно з інвойсом Додаток до контракту №1 від 23.05.2023 року;

- 29.06.2023 року в сумі 32935,58 доларів США згідно з інвойсом Додаток до контракту №2 від 28.06.2023 року.

Крім того, зазначене також підтверджується Листом АТ А-Банку №Е.АВ.0.0.0.0/2-1 від 21.11.2023 року та виписками по особовому рахунку ТОВ «ОК Данаприс» за 31.05.2023 року та 29.06.2023 року.

Доводи митного органу щодо зміни банку, через який сплачував платежі за контрактом позивач, апеляційним судом до уваги не приймаються, оскільки вибір суб`єкта господарювання банківської установи, за допомогою якої буде сплачено вартість товарів за контрактом, не впливає на митну вартість оцінюваного товару.

Таким чином з наведених вище обставин в їх сукупності, апеляційний суд дійшов висновку, що позивачем було надано в повному обсязі документи для підтвердження оплати поставленого товару, як вірнго зазначив і суд першої інстанції.

Також суд погоджується з твердженнями позивача стосовно відсутності розбіжності ваги поставленого продукту у транзитному листі, оскільки Транзитний документ від 14.09.2023 року №23PL322080NS65FUM9 зазначає сумарну вагу товарів від чотирьох постачальників, а саме 22038,85 кг брутто. Вага брутто вантажу від виробника «ERIC (TIANJIN) TECHNOLOGY GROUP CO., LTD» складає 10333,85 кг, що заявлено у коносаменті № HBL WMSS23071850D, що також зазначено у листі від перевізника ТОВ «СВ БРОК», вих.№7632 від 21.11.2023 року.

Стосовно доказів на підтвердження витрат транспортування, які були надані позивачем митному органу разом з декларацією та до матеріалів справи, суд зазначає наступне.

15.05.2023 року між ТОВ «ОК Данаприс» та ERIC (TIANJIN) TECHNOLOGY GROUP CO., LTD. Китай було укладено Додаткову угоду №1 до Контракту №ОКЕТ150523 від 15.05.2023 року.

Відповідно до п.1 Додаткової угоди №1, пункт 2.1. Контракту викладено в такій редакції:

Ціна за одиницю Товару, що поставляється встановлюється в доларах США, як це передбачено в Додатках до цього Контракту, на умовах FOB Tianjin, FOB Qingdao, або FOB Shanghai, Китай відповідно до Правил Інкотермс-2010. Вартість контракту складає суму додатків (специфікацій, проформа інвойсів, комерційних інвойсів, додаткових угод, тощо) до цього Контракту.

Відповідно до п.2 Додаткової угоди, пункт 3.1. Контракту викладено в такій редакції: Товар поставляється на умовах поставки: FOB Tianjin, FOB Qingdao, або FOB Shanghai, Китай відповідно до Правил Інкотермс-2010. Товар повинен поставлятися у строк протягом 30 днів з моменту здійснення передоплати, але не більше ніж протягом 40 днів.

17.07.2023 року між ТОВ «ОК Данаприс» та ERIC (TIANJIN) TECHNOLOGY GROUP CO., LTD. Китай укладено Додаткову угоду №2 до Контракту №ОКЕТ150523 від 15.05.2023.

Відповідно до п.1 Додаткової угоди №2, пункт 2.1. Контракту викладено в такій редакції:

Ціна за одиницю Товару, що поставляється встановлюється в доларах США, як це передбачено в Додатках до цього Контракту, на умовах FOB Tianjin, FOB Qingdao, FOB Ningbo або FOB Shanghai, Китай відповідно до Правил Інкотермс-2010. Вартість контракту складає суму додатків (специфікацій, проформа інвойсів, комерційних інвойсів, додаткових угод, тощо) до цього Контракту.

Відповідно до п.2 Додаткової угоди №2, пункт 3.1. Контракту викладено в такій редакції:

Товар поставляється на умовах поставки: FOB Tianjin, FOB Qingdao, FOB Ningbo або FOB Shanghai, Китай відповідно до Правил Інкотермс-2010. Товар повинен поставлятися у строк протягом 30 днів з моменту здійснення передоплати, але не більше ніж протягом 40 днів.

На підставі комерційного інвойсу №ERIC20230518 від 18.05.2023 року здійснено поставку товару на загальну вартість 45697,28 дол. США. На умовах поставки: порт завантаження: Ningbo, Китай порт призначення: Гданськ, Польща. Термін відправки: близько 25 днів з моменту отримання авансового платежу. Пакування: картон і палети.

Отже сторонами контракту було погоджено додатковими угодами до контракту зміну порту відправлення товару. За таких обставин доводи митного органу щодо різниці умов поставки між контрактом та рахунками фактурами апеляційний суд до уваги не приймає, оскільки такі зміни було погоджено додатковими угодами.

Поставка оцінюваного товару здійснювалась на умовах FOB Ningbo.

Умови поставки FOB означають, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар пройшов через поручні судна в порту відвантаження.

Щодо розподілу витрат на умовах FOB, то сплата, витрати експортних митних процедур, а також усiх мит, податків та iнших зборів, що пiдлягають сплатi при експортi товару, є обов`язком продавця, у даній справі постачальника товару ERIC (TIANJIN) TECHNOLOGY GROUP CO., LTD. Китай.

На підтвердження складових митної вартості товару, пов`язаних із транспортуванням товару, позивачем під час митного оформлення в порядку ч.8 ст.55 МК України надано митному органу наступні документи:

- Сертифікати якості №2310 від 18.05.2023 року; №2450 від 18.05.2023 року; №3240-В від 18.05.2023 року; 6051 від 18.05.2023 року; №6630 DMD від 18.05.2023 року; №6632 DM від 18.05.2023 року; № 818АМА від 18.05.2023 року; № 828 АНА від 18.05.2023 року; PET film від 18.05.2023 року; б/н від 18.05.2023 року;

- Пакувальний лист б/н від 18.05.2023 року;

- Комерційний інвойс № ERIC20230518 від 18.05.2023 року;

- Коносамент №WMSS23071850D від 24.07.2023 року;

- Автотранспортна накладна №WMSS23071850D від 18.09.2023 року;

- Супровідний документ Т1 №23PL322080NS65FUM9 від 14.09.2023 року;

- Сертифікат про походження товару №23С4403А2583/01316 від 19.08.2023 року;

- Платіжні документи №20 від 31.05.2023 року; №27 від 29.06.2023 року;

- Рахунок фактура про надання транспортно експедиційних послуг від виконавця договору ( контракту) про транспортно експедиційні послуги 2308064 від 31.08.2023 року;

- Документи, що підтверджують вартість перевезення товару №7632 від 11.07.2023 року;

№7632/D від 08.09.2023 року;

- Прейскурант ( прайс лист) виробника товару б/н від 15.05.2023 року;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 23.05.2023 року; №2 від 28.06.2023 року; №2 від 17.07.2023 року;

- Зовнішньоекономічний договір ( контракт) купівлі продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких ( зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № ОКЕТ 150523 від 15.05.2023 року;

- Договори про перевезення №2020-07-14 від 01.01.2021 року; ВТ D020123 від 02.01.2023 року; № UА00204609 від 13.12.2022 року;

- Копія митної декларації країни відправлення №17488291 від 20.07.2023 року.

Послуги з перевезення контейнера на котейнеровозі купувалися перевізником ТОВ «СВ БРОК» у судоходної лінії Maersk. В свою чергу судоходна лінії Maersk залучила до перевезення Arsi-Trans, про що свідчить ланцюжок договорів від 01.01.2021 року №2020-07-14, від 02.01.2023 року №BTD020123, від 13.12.2022 року №UA00204609. Тому за тиждень до судозаходу ТОВ «СВ БРОК» було виставлено рахунок №2308064 від 31.08.2023 року за організацію морського фрахта, локальні витрати та послугу з організації автоперевезення.

Зазначене підтверджується у листі від перевізника ТОВ «СВ БРОК», вих.№7632 від 21.11.2023 року, а також платіжною інструкцією №503 від 28.09.2023 року. Згідно відомостей коносаменту від 24.07.2023 року№WMSS23071850D наявна помітка «Freight Collect», що означає збір платежів за комплекс послуг в порту призначення. Товар був у м.Гданськ (Польща) 18.09.2023 року згідно відміток CMR, таким чином, рахунок на оплату транспортних послуг, в тому числі послуг з морського перевезення, виник раніше, ніж було відомо який саме перелік послуг надано, та їх вартість.

Згідно заявки на перевезення від 11.07.2023 року №7632 наявний перелік додаткових послуг, відомості щодо яких відсутні у наданому до митного контролю рахунку від 31.08.2023 року №2308064. Помітка «Freight Collect» свідчить про відвантаження на умовах FOB. Згідно умов FOB фрахт, локальні витрати та доставку вантажу з порту призначення до складу вантажоодержувача сплачує вантажоодержувач. У зв`язку з тим що послуги по наземному перевезенню вантажу здійснювала судоходна лінія Maersk у литці Arsi-Trans, додаткових витрат у вигляді демереджу та детеншену не було.

З урахуванням вказаних вище доказів суд першої інстанції вірно встановив, що задекларована позивачем вартість товару відповідала даним, зазначеним у митній декларації та доданим до матеріалів справи інвойсом, платіжними дорученнями про перерахування коштів, з чим погоджується колегія суддів.

Вказані обставини відповідачем в апеляційній скарзі не спрорстовано.

Отже, наведені документи у повній мірі підтверджують вартість витрат з транспортування товару до кордону України.

Зауваження, викладені відповідачем у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів, та в апеляційній скаргі суд вважає помилковими, оскільки їх не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані обставини не впливають на формування митної вартості товару, не вказують на наявність розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості. Документи, на які посилається відповідач (сертифікат дилера) не є документами, які підтверджують митну вартість товарів, вичерпний перелік яких наведено у частині 1 статті 53 МК України.

Доказів протилежного відповідачем ані суду першої, ані суду апеляційної інстанцій не надано, та в матеріалах справи такі докази відсутні.

Таким чином, подані декларантом документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товару за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 МК України.

Крім того, апеляційний суд зазначає, що наявність у базі даних митного органу інформації про більшу вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, не є підставою для не застосування основного методу для визначення митної вартості товарів, оскільки вказана обставина не перерахована у статті 58 МК України в якості підстави, що виключає застосування основного методу визначення митної вартості товарів.

Відповідач не надав суду доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

Натомість, надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари.

Неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування відповідачем, що такі документи можуть усунути сумніви спірних відомостей, не може слугувати підставою для відмови в митному оформленні товару.

За таких обставин, рішення про коригування митної вартості товарів №UA110130/2023/000233/1 від 27.11.2023 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110130/2023/000903 суд зазначає наступне.

Оскільки відповідно до п.7.1. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №631 у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку, то така, з огляду на визнання протиправним та скасування рішення про відмову, також підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення адміністративного позову.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Дніпровської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2024 року в адміністративній справі №160/10466/24 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21 червня 2024 року в адміністративній справі №160/10466/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий - суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Білак

суддя С.В. Чабаненко