Справа № 641/8368/24
Суддя: Музиченко В. О.
Дата ухвалення: 2024-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-а/641/65/2024 Справа №641/8368/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2024 року Комінтернівський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Музиченко В.О.

за участю секретаря Микитюк В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 21.11.2024 року звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить скасувати постанову № 308 від 12.11.2024 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Позивач в обґрунтування позову зазначив, що 12.11.2024 р. уповноваженими особами ІНФОРМАЦІЯ_1 було прийнято постанову № 308 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Вважає вказану постанову № 308 протиправною та такою, що підлягає скасуванню, з огляду на наступне. Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення передбачає наявність чотирьох компонентів: суб`єкт, суб`єктивна сторона, об`єкт та об`єктивна сторона правопорушення. В даному випадку постанова № 308 містить посилання на ОСОБА_1 , як суб`єкта вчинення правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Водночас, його прізвище , згідно паспорта ОСОБА_1 . Таким чином, постанова № 308 не містить таку важливу ознаку складу правопорушення, як суб`єкт правопорушення. Також, постанова № 308 не містить другу важливу ознаку складу адміністративного правопорушення - об`єктивну сторону правопорушення, адже дії, перелічені в постанові № 308, належить кваліфікувати за ч. 3 ст. 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, в особливий період, про що також вказує примітка до даної статті. Натомість, постанова № 308 містить посилання на ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення - об`єктивна сторона правопорушення також відсутня.

Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 22.11.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Також просив не розглядати його клопотання про витребування доказів.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов суду не надав. Про дату та час розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, про що в матеріалах справи містяться поштові повідомлення про виклик до суду.

Суд, дослідивши письмові докази у справі, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з нормами КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (частини перша, друга статті 7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245).

Судом встановлено, що 12.11.2024 року ІНФОРМАЦІЯ_2 складено протокол № 307 про адміністративне правопорушення за ст. 210-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

12.11.2024 року Начальником ІНФОРМАЦІЯ_4 підполковником ОСОБА_2 винесено постанову № 308 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . До ОСОБА_1 застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17000,00 грн.

Позивачем надано паспорт громадянина України, серії НОМЕР_1 , який виданий на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Статтею 235 КУпАП передбачено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 280 КУпАП закріплено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Положеннями статті 245КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень

Частиною 1 статті 7 КУпАП закріплено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За приписами статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення передбачає наявність чотирьох компонентів: суб`єкт, суб`єктивна сторона, об`єкт та об`єктивна сторона правопорушення.

В даному випадку постанова № 308 містить посилання на ОСОБА_1 , як суб`єкта вчинення правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Водночас, прізвище позивача згідно паспорта ОСОБА_1 . Таким чином, постанова № 308 не містить таку важливу ознаку складу правопорушення, як суб`єкт правопорушення. За вищезазначених обставин суд дійшов висновку, що оскаржувану постанову № 308 від 12.11.2024 року слід скасувати, а провадження у справі закрити. Оскільки у даному випадку відсутній суб`єкт правопорушення, то суд позбавлений можливості надавати оцінку об`єктивній стороні правопорушення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 38, 72, 73, 77, 242-246, 286 КАС України, суддя, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Постанову № 308 від 12.11.2024 року начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 підполковником ОСОБА_3 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП визнати протиправною та скасувати, а провадження по справі закрити.

Рішення суду може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя - В. О. Музиченко