Справа № 304/3147/24
Суддя: Ганько І. І.
Дата ухвалення: 2024-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 304/3147/24 Провадження № 2-а/304/26/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2024 рокум. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Відділення поліції № 1 м. Перечин Ужгородського районного управління поліції ГУ НП в Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 3575542 від 30 листопада 2024 року,

У С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 у електронній формі через систему «Електронний суд» звернувся в суд з позовом до Відділення поліції № 1 м. Перечин Ужгородського районного управління поліції ГУ НП в Закарпатській області, в якому просить скасувати постанову, винесену поліцейським Відділення поліції № 1 м. Перечин Ужгородського районного управління поліції ГУ НП в Закарпатській області Паустовським Костянтином Станіславовичем серії ЕНА № 3575542 від 30 листопада 2024 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до наступного висновку.

Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно із частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Отже, кожній особі надається право звернутися до адміністративного суду у разі, якщо дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, та просити про їх захист.

При цьому глава 2 КАС України визначає правила віднесення справ до адміністративної юрисдикції, а також розмежовує предметну, інстанційну та територіальну юрисдикцію (підсудність) різних адміністративних справ.

Юрисдикція (підсудність) адміністративних спорів (справ) є правовим інститутом, який містить адміністративно-процесуальні норми, що розмежовують компетенцію щодо розгляду і вирішення адміністративних справ між окремими інституціями судової системи та між адміністративними судами одного інституційного рівня. Визначення компетентного суду для розгляду адміністративної справи провадиться, серед іншого, залежно від предмета публічно-правового спору або його суб`єктного складу, територіальних меж юрисдикції певного суду, функцій при розгляді справи, які виконує певний суд судової системи. Предметною юрисдикцією адміністративних судів є сукупність правил, що визначають чи розмежовують компетенції судів з розгляду адміністративних справ у першій інстанції залежно від предмета публічно-правового спору. Територіальна юрисдикція (підсудність) адміністративних судів - це сукупність правил, що визначають розмежування компетенції адміністративних судів одного рівня щодо розгляду адміністративних справ у першій інстанції залежно від території, на яку поширюється їхня діяльність. Інстанційною юрисдикцією адміністративних судів вважають правила, що визначають розмежування компетенції цих судів різного рівня при розгляді адміністративних справ.

Аналогічних висновків Велика Палата Верховного Суду дійшла у постанові від 26 серпня 2019 року у справі № 855/364/19.

Відповідно до частини першої статті 22 КАС України місцеві адміністративні суди (місцеві загальні суди як адміністративні суди та окружні адміністративні суди) вирішують адміністративні справи як суди першої інстанції, крім випадків, визначених частинами другою - четвертою цієї статті.

Перелік адміністративних справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам, визначено частиною першою статті 20 КАС України. Решта адміністративних справ підсудні окружним адміністративним судам (частина друга цієї ж статті 20 КАС України).

Так, частинами першою, другою та третьою статті 20 КАС України встановлено, що місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні: 1) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності; 2) адміністративні справи, пов`язані з виборчим процесом чи процесом референдуму, щодо: оскарження рішень, дій чи бездіяльності дільничних виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій; уточнення списку виборців; оскарження дій чи бездіяльності суб`єктів у сфері медіа, підприємств, установ, організацій, їх посадових та службових осіб, творчих працівників суб`єктів у сфері медіа, що порушують законодавство про вибори та референдум; оскарження дій чи бездіяльності кандидата у депутати сільської, селищної ради, кандидатів на посаду сільського, селищного голови, їх довірених осіб; 3) адміністративні справи, пов`язані з перебуванням іноземців та осіб без громадянства на території України, щодо: примусового повернення в країну походження або третю країну іноземців та осіб без громадянства; примусового видворення іноземців та осіб без громадянства за межі України; затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України; продовження строку затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України; затримання іноземців або осіб без громадянства до вирішення питання про визнання їх біженцями або особами, які потребують додаткового захисту в Україні, або особами без громадянства; затримання іноземців або осіб без громадянства з метою забезпечення їх передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 4) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби щодо виконання ними рішень судів у справах, визначених пунктами 1-3 частини першої цієї статті; 5) адміністративні справи щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років». Окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частинами першою та третьою цієї статті. Вищому антикорупційному суду підсудні справи про застосування санкції, передбаченої пунктом 1-1 частини першої статті 4 Закону України «Про санкції».

Положеннями статті 25 КАС України визначено підсудність справ за вибором позивача. Так, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача. У разі невизначеності цим Кодексом територіальної підсудності адміністративної справи така справа розглядається адміністративним судом за вибором позивача.

Позивач ОСОБА_1 у позовній заяві як адресу свого проживання вказує АДРЕСА_1 , при цьому будь-яких доказів на підтвердження вказаного не долучено.

Натомість, з відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру № 967304 від 13 грудня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з 01 червня 2005 року зареєстрований у АДРЕСА_2 .

Одночасно, як вбачається з відповідей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань № 967618 та № 967746 від 13 грудня 2024 року, у вказаному реєстрі відсутні відомості про Відділення поліції № 1 м. Перечин Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області як окрему юридичну особу, а за ідентифікаційним кодом юридичної особи 40108913 зареєстроване Головне управління Національної поліції в Закарпатській області.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 29 КАС України суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Отже, ураховуючи вказані приписи норм процесуального права, суб`єктний склад учасників справи, зазначений у позовній заяві ОСОБА_1 (місцезнаходження (проживання, перебування) сторін), суддя зазначає, що така справа може бути підсудна Свалявському районному суду Закарпатської області або Ужгородському міськрайонному суду Закарпатської області як суду першої інстанції за вибором позивача. Водночас із матеріалів позову, поданого у цій справі, не вбачається, до якого саме суду з тих, яким підсудна ця справа, позивач бажає її направити.

З огляду на вказані положення процесуального законодавства позивач має право звернутися до адміністративного суду за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених КАС України. При цьому слід врахувати, що частина перша статті 25 КАС України визначає право альтернативної територіальної підсудності, зокрема, саме щодо вирішення спору з приводу оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень, яка допущена стосовно конкретної фізичної особи. Вибір суду, якому саме територіально підсудна справа, є виключним правом позивача.

Зважаючи на те, що позивач у своїй позовній заяві та доданих до неї документах не вказав, до якого саме суду належить направити цю справу за територіальною підсудністю, та помилково подав цей позов до Перечинського районного суду Закарпатської області, суддя приходить до висновку, що цю справу належить направити до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання позивача ОСОБА_1 , тобто до Свалявського районного суду Закарпатської області (вулиця Духновича, 2, м. Свалява, Закарпатська область, 89300).

Разом з тим позивач не буде позбавлений можливості ініціювати перед судом, який розглядатиме його справу, питання про передачу справи до відповідного місцевого загального суду як адміністративного суду за місцезнаходженням (перебуванням) відповідача.

Подібна за змістом правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 березня 2024 року у справі № 990/340/23 (провадження №11-9заі24).

Керуючись ст. 25, 29, 171, 241, 243, 248 КАС України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

адміністративну справу № 304/3147/24 за позовом ОСОБА_1 до Відділення поліції № 1 м. Перечин Ужгородського районного управління поліції ГУ НП в Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 3575542 від 30 листопада 2024 року передати на розгляд Свалявському районному суду Закарпатської області (вулиця Духновича, 2, Свалява, Закарпатська область, 89300).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається у письмовій формі безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя: Ганько І. І.