Справа № 160/14886/23
Суддя: Савченко Артур Владиславович
Дата ухвалення: 2024-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 грудня 2024 рокуСправа №160/14886/23

Суд, у складі судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Савченка А.В., розглянувши заяву Головного управління ДПС у м.Києві про звільнення майна з-під арешту у справі 160/14886/23,

установив:

У провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебувала справа за позовом Головного управління ДПС у м.Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю МП Київ про накладення арешту.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.03.2024р., залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 04ю06ю2024 р., позов задоволено. Застосовано арешт коштів на рахунках платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю " МП Київ " на таких рахунках:

- р/р НОМЕР_1 , МФО 305299, назва банку АТ КБ ПриватБанк;

- р/р НОМЕР_2 , МФО 305299, назва банку АТ КБ ПриватБанк;

- р/р НОМЕР_3 , МФО 899998, Казначейство України;

- р/р НОМЕР_4 , МФО 300346, АТ СЕНС БАНК;

- р/р НОМЕР_5 , МФО 300346, АТ СЕНС БАНК;

- р/р НОМЕР_6 , МФО 307123, ПАТ БАНК ВОСТОК;

- р/р НОМЕР_7 , МФО 305299, АТ КБ ПриватБанк;

- р/р НОМЕР_8 , МФО 305299, АТ КБ ПриватБанк;

- р/р НОМЕР_9 , МФО 306500, АТ КБ РАДАБАНК.

17 грудня 2024 року від Головного управління ДПС у м.Києві надійшла заява, в якій заявник просить прийняти відповідне процесуальне рішення, яким звільнити майно (кошти на рахунках) ТОВ МП Київ з-під арешту.

Зі змісту вказаної заяви не вбачається, що вона подана у порядку ст. 283 КАС України, до того ж ст. 283 КАС України не передбачена можливість подання заяви про звільнення майна з-під арешту.

Також подану відповідачем заяву не можливо ідентифікувати, як позовну заяву.

При цьому, вказана заява, як у ній зазначено, подана саме у справі № 160/14886/23 (суддя Савченко А.В.)

Відтак, суд кваліфікує заяву, подану відповідачем у справі № 160/14886/23, як заяву, що подається з певних процесуальних питань в межах певної справи, що передбачено статтею 166 КАС України.

Разом з цим, розглянувши вказану заяву суд зазначає таке.

Відповідно до ч.1 ст.166 КАС України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Згідно з ч.2 ст.166 КАС України, заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КАС України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Згідно ч.2 ст. 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

За наслідками аналізу вказаних норм суд дійшов висновку, що заява, яку може подати сторона щодо процесуальних питань, подається саме при розгляді справи та може стосуватись тих процесуальних питань, для яких не встановлено інший порядок їх вирішення.

Проте, як встановлено, розгляд справи № 160/14886/23 вже закінчений. Крім того, предметом поданої заяви є звільнення майна (кошти на рахунках) з-під арешту.

Проте, вказане питання не може бути вирішено на підставі такої форми процесуального документа, як заява, подана в межах певної справи.

Відповідно до підпункту 94.6.2 пункту 94.6 статті 94 ПК України арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду. Звільнення коштів з-під арешту банк або інша фінансова установа здійснює за рішенням суду.

Відповідно до пункт 8 частини першої статті 4 КАС України рішення суду - рішення суду першої інстанції, в якому вирішуються позовні вимоги.

Отже, звільнити кошти з-під арешту, який здійснено відповідно до ст. 94 ПК України, можливо лише за рішенням суду, яке приймається за наслідками розгляду позовної заяви.

Однак ГУ ДПС подало заяву, яка за своєю формою та змістом не є позовною заявою.

Відтак, суд дійшов висновку, що заяву відповідача подано без додержання вимог частини першої статті 167 КАС України і ці недоліки не дають можливості її розглянути, оскільки для порушеного відповідачем процесуального питання встановлено інший порядок звернення та розгляду, тому суд на підставі ч.2 ст. 167 КАС України повертає заяву заявнику без розгляду.

Керуючись ст.ст. 167, 248 КАС України, суд

ухвалив:

Заяву Головного управління ДПС у м. Києві з проханням ухвалити процесуальне рішення про звільнення майна (коштів на рахунках) ТОВ МП Київ з-під арешту - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя А.В. Савченко