Справа № 580/9809/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року справа № 580/9809/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу №580/9809/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань (вул. Юрія Іллєнка 81, м. Київ, 04050, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА / ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

04.10.2024 вх.№46788/24 позивач у позовній заяві просить (редакція від 14.10.2024 вх.№48029/24):

-визнати протиправними дії Департаменту з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції щодо відмови у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, станом на 01.01.2022 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-XII Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб з врахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб щодо визначення посадових окладів і окладів за військовими званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (01.01.2022), на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2022 основного розміру пенсії ОСОБА_1 ;

-зобов`язати Департамент з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2022 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-XII Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (01.01.2022), на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, а саме надбавки за вислугу років, надбавки за особливості проходження служби та надбавки за службу в умовах режимних обмежень, та премії (у середньому відсотку та розміру за посадою), розрахованих у процентному відношенні від посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (01.01.2022), для здійснення обчислення та перерахунку з 01.01.2022 основного розміру пенсії ОСОБА_1 .

21.10.2024 прийнята позовна заява до розгляду, відкрите провадження у справі, розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні). Відповідно до ч.2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 ст. 12 КАС України. Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі (ч.1 ст.258 КАС України). Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом не здійснюється.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, зазначає, що є пенсіонером та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ (далі - Закон №2262). У зв`язку зі скасуванням п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб (далі - Постанова № 103) та з 29.01.2020 поновлення попередньої редакції п.4 Постанови № 704 у редакції, що передбачає використання розрахункової величини, що дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року. Позивач 13.06.2024 звернувся до відповідача із заявою, де просив надати заявнику та Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022 для перерахунку основного розміру пенсії. Відповідач надіслав запитані довідки до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, проте посадовий оклад та оклад за спеціальним званням в довідках зазначені в розмірі обчислених шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого 01.01.2018.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав, 11.11.2024 вх. 52899/24 надав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що протиправність пункту 6 Постанови №103 не відновлює раніше діючий порядок, оскільки чинне законодавство України не передбачає випадків порядку відновлення правових норм, що в установленому порядку втратили чинність. Підвищення грошового забезпечення діючим військовослужбовцям станом на 01.01.2022 не здійснене із розрахункової величини на 01 січня календарного року. Повноваження встановлювати розмір грошового забезпечення осіб, звільнених з військової служби, віднімати чи додавати до розміру вказаного у довідці грошового забезпечення окремі види грошового забезпечення належать виключно Кабінету Міністрів України, реалізація яких, за приписами Порядку № 45 має стати підставою для відповідних дій сторін: як органів Пенсійного фонду України, так і державних органів, в яких військовослужбовці проходили службу. Останнє підвищення грошового забезпечення військовослужбовців рішенням КМУ відбулося 01.03.2018 з прийняттям Постанови № 704, в результаті якого у складі грошового забезпечення діючих військовослужбовців посадовий оклад, оклад за військове звання визначено множенням прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2018 із суми 1762 грн. З 01.03.2018 - дати набрання Постановою № 704 законної сили, розмір посадового окладу і окладу за військове звання у складі грошового забезпечення діючих військовослужбовців не змінювався до теперішнього часу. Згідно з п. 1 постанови Кабінету Міністрів України 12 травня 2023 року № 481 Про скасування підпункту 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 № 103 та внесення змін до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 - скасований підпункт 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов КМУ, затверджених постановою КМУ від 21 лютого 2018 року № 103 Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби та деяким іншим категоріям осіб. Згідно з пунктом 2 вказаної постанови КМУ внесені зміни до пункту 4 постанови КМУ від 30 серпня 2017 року № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, викладений абзац перший в такій редакції: установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховується виходячи з розміру 1762 грн та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13 і 14. Кабінетом Міністрів України, після 20.05.2023 (дата набрання чинності Постанови № 481) чітко встановлений механізм розрахунку розмірів посадових окладів військовослужбовців з величини у сумі 1762 грн, тому вимога позивача про застосування прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом 01.01.2023 є такою, що не належить задоволенню.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив, що позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Черкаській області та отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону №2262.

Позивач звернувся до відповідача із заявою від 13.06.2024, просив надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022.

Відповідач направив запитані довідки до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, посадовий оклад та оклад за спеціальним званням - у довідках зазначені складові обчислені шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого 01.01.2018.

Матеріали справи не містять доказів незгоди позивача щодо рішень/розпоряджень роботодавця під час проходження служби у зв`язку із нарахуванням грошового забезпечення, зокрема: шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018 та/або на іншу дату з одночасним виконанням обов`язку страхувальника і податкового агента щодо оплати праці та/або щодо прирівняної посади.

Суд встановив, що на підтвердження позовних вимог позивач не надав жодного документа та/або довідки, публічної інформації про нарахування у 2022 році грошового забезпечення за прирівняною посадою з використанням під час обчислення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, іншого ніж 1762 грн.

Вважаючи відповідача протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом, проте зміст і характер порушеного права не окреслив.

Спірним є питання, чи виникли підстави для видачі довідки позивачу про розмір грошового забезпечення колишнім роботодавцем станом на 01.01.2022 із застосуванням під час обчислення розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням грошового забезпечення відповідно до прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, шляхом множення на прожитковий мінімум для працездатних осіб на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14, постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 для перерахунку пенсії станом на 1 січня поточного року відмінним від застосованої величини до грошового забезпечення діючих службовців з нарахованим ЄСВ та виконанням обов`язку податкового агента.

Розглянувши подані документи і матеріали, перевіривши аргументи щодо обставин справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов не належить до задоволення з огляду на таке.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 4 статті 63 Закону №2262 усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Кабінет Міністрів України постановою від 13.02.2008 №45 затвердив Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб (далі Порядок №45), пунктом 1 якого передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Порядку №45 Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС, Службі судової охорони (далі - державні органи). Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. Згідно із пунктом 3 Порядку №45 на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, пунктом 4 якої було установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №103 Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб, пунктом 1 якої був передбачений перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб (далі - Закон) до 1 березня 2018 р., та пунктом 6 вказаної постанови були внесені зміни до пункту 4 Постанови №704, а саме: п.4. установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14. Постановою №103 внесені зміни до пункту 10 Постанови №704 та передбачено, що Постанова №704 набирає чинності з 01.03.2018.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 визнаний протиправним пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб.

Відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії у часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Позицію щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово висловлював Конституційний Суд України. Так, згідно з висновками щодо тлумачення змісту статті 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 05 травня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, до певного юридичного факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, що виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або НПА. Виняток з даного правила, закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, складають випадки, коли закони та інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Конституційний Суд України (Рішення від 13 травня 1997 року № 1-зп) висловив позицію, згідно якої закріплення принципу незворотності дії нормативно-правового акта у часі на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта. У Рішенні від 03 жовтня 1997 року № 4-зп Конституційний Суд України також надав роз`яснення щодо порядку набрання чинності Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами; конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному; звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього; загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, що діяв у часі раніше, тобто діє правило lex posterior derogat priori - наступний закон скасовує попередній.

Верховний Суд України, у постанові від 02 грудня 2008 року у справі № 21-1169во08, зазначив: норми права, що зазнавали змін, мають застосовуватися виключно у межах дії кожної з їх редакцій і не можуть бути застосовані за аналогією права.

Відповідно до положень пункту 32 Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 870 від 06 вересня 2005 року, - визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи його скасування не поновлює дію актів, які визнані ним такими, що втратили чинність, чи які скасовані таким актом. Дія акта Кабінету Міністрів України поновлюється шляхом прийняття відповідного акта або із зазначенням в тексті акта про визнання таким, що втратив чинність, акта Кабінету Міністрів України чи про його скасування.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється під час розгляду справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16, від 15 серпня 2019 року у справі № 1340/4630/18, від 23 грудня 2019 року у справі № 712/3842/17, від 27 лютого 2020 року у справі № 500/477/15-а.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Позивач стверджує, що відповідач виготовив довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, вказавши розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями діючих працівників для обчислення розміру перерахованих пенсій відповідно до Постанови № 103 повинні визначатися у редакції пункту 4 Постанови № 704, чинному, на момент її прийняття, а саме шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Як загальновідомо відповідач є страхувальником і податковим агентом під час нарахування грошового забезпечення діючим працівникам, але не для звільнених.

Верховний Суд у справі № 380/10617/22 (позивач вважав, що має право на перерахунок пенсії відповідно до статей 43, 51, 63 Закону № 2262-ХІІ на підставі довідки від 28.09.2021 № 129, виданої Головним управлінням ДФС у Львівської області за нормами, чинними на 01.12.2020) наголошує на тому, що заява пенсіонера та додані до неї документи, що дають право на подальше підвищення пенсії (довідка про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій), є підставою для перерахунку раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за Законом № 2262-ХІІ, проте за умови, якщо її видача державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено Порядком № 45, обумовлена зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством. Верховний Суд, не заперечуючи право позивача на перерахунок його пенсії, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, у тому числі із урахуванням у його складі надбавки за особливості проходження служби та премії, вважає, що їх розмір має бути обчислений за нормами, чинними станом на момент виникнення підстав для перерахунку пенсії, тобто станом на момент підвищення грошового забезпечення на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України (п.56). Аналогічна правова позиція неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема: у постанові від 14.03.2023 у справі №380/15276/21 (п.57). (https://reyestr.court.gov.ua/Review/116242007).

Беручи до уваги, що іншого нормативно-правового акта, окрім Постанови № 103, Уряд не ухвалив у контексті підвищення, оновлені довідки від 20.06.2023 №9/3-1200 (станом на 29.01.2020), від 20.06.2023 №9/3-1201 (станом на 01.01.2021), від 20.06.2023 №9/3-1202 (станом на 01.01.2022) про розмір грошового забезпечення позивача, відповідач на виконання відповідних норм законодавства направляв до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, тому позивачеві здійснений перерахунок пенсії.

Суд бере до уваги, що ВС у справі № 580/2970/22 ЄДРСР 108319243 зазначає: Кабінету Міністрів України делеговано право встановлювати умови і порядок перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для проведення. Алгоритм дій, що повинні вчинити органи у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2, 3 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, що дають право на підвищення пенсії. Відповідно до пункту 4 Порядку № 45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону № 2262-ХІІ. З урахуванням приписів ст. 63 Заону № 2262 перерахунок пенсії військовослужбовцям можливий лише у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення діючим працівникам.

Кабінет Міністрів України не приймав змін до Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262, не приймав інших рішень щодо перерахунку таких пенсій, списки осіб від Головного управління Пенсійного фонду в Черкаській області, пенсії яких належать перерахунку до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції для складання довідок з метою перерахунку пенсії від ПФУ не надходили, тому мета отримання довідки для перерахунку пенсії особі не відповідає встановленому алгоритму дій у таких правовідносинах.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження здійснення нарахування Департаментом з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції діючим працівникам у 2020, 2021, 2022, з величини розрахунку іншої крім 1762 грн з одночасним виконанням роботодавцем обов`язку податкового агента і страхувальника щодо фонду оплати праці.

12.05.2023 Кабінетом Міністрів України прийнята постанова №481: скасований підпункт 1 пункту 3 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 103 Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб - внесено зміни до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, що викладений абзац перший в редакції: установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14. Згідно постанови КМУ №481 від 12.05.2023 розрахунок посадових окладів та окладів за спеціальними званнями здійснюється виходячи з фіксованої суми 1762 грн.

У справах №580/3250/23, 580/3277/23 (ЄДРСР 113603715, 113603711) суд апеляційної інстанції зазначив: на момент виникнення спірних правовідносин положення пункту 4 Постанови №704 у жодній редакції не діяли, а отже підстави для визначення грошового забезпечення станом на 29.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022, 01.01.2023 з врахуванням прожиткового мінімуму та надання довідки позивачу для перерахунку його пенсії з 01.02.2020, 01.02.2021, 01.02.2022 відсутні.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

За оцінених доказів і з`ясованих обставин справи суд не встановив протиправної бездіяльності відповідача чи незаконного втручання у право позивача на мирне володіння майном.

Верховний Суд у справі №160/3142/21 ЄДРСР 5 висновує: відповідно до Порядку №45, по-перше: для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), якою, відповідно до п. 6 Порядку №45 вважається посада, що за класифікаційними характеристиками, зокрема назвою, розміром посадового окладу, функціональністю та організаційним рівнем підрозділу у структурі органу (організації, установи, військової частини тощо) прирівнюється до посади, з якої особа була звільнена. По-друге, під час перерахунку пенсії не враховуються додаткові види грошового забезпечення та премії, які скасовані чи такі що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії(п.25); станом на час виникнення у позивача права на перерахунок пенсії, був зобов`язаний видати довідку про грошове забезпечення, виходячи із його встановленого розміру за відповідною посадою (саме на час виникнення права на перерахунок пенсії). Відповідач був зобов`язаний вказати у довідці лише ті види грошового забезпечення, які на час виникнення у позивача права на перерахунок пенсії були передбачені нормативно-правовими актами та які фактично виплачувалися військовослужбовцям за відповідною посадою.

Оцінюючи обґрунтованість доводів сторін та докази на підтвердження правомірності дій відповідача щодо видачі довідок для перерахунку пенсії без наявних доказів застосування іншої величини, крім 1762 грн під час обчислення грошового забезпечення діючим працівникам, суд не встановив порушеного права позивача і дійшов висновку, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, тому суд дійшов висновку, про необґрунтованість позовних вимог і наявні підстави для відмови у задоволенні адміністративного позову.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Враховуючи ст. 139 КАС України судові витрати не належать розподілу.

Керуючись ст. 2, 5-16, 19, 73-78, 90, 139, 242-246, 255, 295-297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Судові витрати не розподіляються.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо у судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21.

Копію рішення направити учасникам справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Департамент з питань виконання кримінальних покарань [вул. Юрія Іллєнка 81, м. Київ, 04050, ];

Рішення суду складене 18.12.2024.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА