Справа № 420/3922/24
Суддя: Вербицька Н.В.
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
------------------------
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 р.м. ОдесаСправа № 420/3922/24

Перша інстанція: суддя Стефанов С.О.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Вербицької Н.В.,

суддів - Джабурії О.В.,

- Кравченка К.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу адвоката Судакова Валерія Валерійовича, якій діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року по справі за адміністративний позовом адвоката Судакова Валерія Валерійовича, якій діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , до ІНФОРМАЦІЯ_1 в особі об`єднаної житлової комісії про визнання протиправним та скасування рішення в частині зняття з квартирного обліку ОСОБА_2 ,

В С Т А Н О В И Л А:

06.02.2024 року адвокат Судаков Валерій Валерійович, якій діє в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення об`єднаної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 від 20.11.2023 року в частині зняття ОСОБА_2 з квартирного обліку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_1 проходив публічну службу в ІНФОРМАЦІЯ_1 . Та 12.12.2019 року звільнений з військової служби на підставі наказу № 337-ос за ст. 26 п.2 ч.5 п.п. «г» (у зв`язку з скорочення штатів). При цьому позивач залишився на обліку (в списках) осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання в загальних списках Одеського гарнізону ПдРУ з 20.08.1995 року, в списках на першочергове отримання житла з 14.08.2015 року зі складом сім`ї 2 (дві) особи як учасник бойових дій. ОСОБА_2 як дружина позивача перебувала з ним на квартирному обліку.

18 січня 2024 року ОСОБА_2 знято з квартирного обліку рішенням об`єднаної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 від 20 листопада 2023 р. (протокол № 7 засідання об`єднаної житлової комісії ПдРУ ДПСУ від 20 листопада 2023 р.) на підставі ст.ст.35, 40 ЖК України, п.18 Розділу V Інструкції з організації та забезпечення військовослужбовців Державної прикордонної служби України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затвердженої наказом МВС України від 18.01.2021 № 26, оскільки вона з 20.10.2023 року штучно погіршила житлові умови та відповідно до статті 35 ЖК України. Підставою для зняття з квартирного обліку стали обставини наявності у ОСОБА_2 на праві власності квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування з ОСОБА_3 , укладеному 26.04.2018 року.

Позивачі вказують, що на момент прийняття оскаржуваного рішення ОСОБА_2 не мала у власності будь-якого житла, оскільки 20.10.2023 року подарувала вказану квартиру ОСОБА_3 , отже у відповідача не було підстав для зняття її з квартирного обліку.

Відповідач заперечував проти позову, зазначаючи що ОСОБА_1 зі складом сім`ї 3 особи (дружина ОСОБА_2 та син ОСОБА_4 , 1997 р.н.) станом на 01.01.2023 року перебували у списках осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання, що не заперечується сторонами. У зв`язку з отриманням інформації про виділення коштів для реалізації норм постанови Кабміну України від 2 вересня 2015 року за № 728 «Деякі питання забезпечення житлом військовослужбовців та інших громадян» в частині надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання житлового приміщення осіб, які знаходяться на обліку для поліпшення житлових умов, було поінформовано про необхідність оновлення документів облікової (житлової) справи та надати до групи обліку житла комендатури забезпечення документи, що передбачені п.11 Порядку визначення розміру і надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення. З метою підготовки до реалізації постанови №728 житловою комісією запитано інформацію з державного реєстру прав на нерухоме майно та реєстру прав на нерухоме майно на ОСОБА_1 та на склад сім`ї: дружину ОСОБА_2 та сина ОСОБА_4 . Відповідно до отриманої інформації від 08.09.2023 року ОСОБА_2 (код РНКПО НОМЕР_1 ) рахується право власності, яке набуте у 2018 році, у вигляді двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , житловою площею 25,5 кв.м., загальною 48,1 кв.м.

У зв`язку із ненаданням позивачем документів, передбачених пунктом 11 Порядку № 728, а саме (но не виключно) копії свідоцтва про право власності на житло за його наявності (військовослужбовця та членів його сім`ї, які перебувають з ним на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов), відповідно до протоколу № 6 від 07.11.2023 року засідання об`єднаної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 від 07.11.2023 року відмовлено ОСОБА_1 у виплаті грошової компенсації, яка передбачена постановою №728. Крім цього сам ОСОБА_1 на засідання житлової комісії не з`явився, при цьому був особисто попереджений.

В подальшому житловою комісією із зібраних документів встановлено, що ОСОБА_2 20.10.2023 року оформила договір дарування на ОСОБА_3 квартири за адресою: АДРЕСА_2 , про що зазначено в оскаржуваному протоколі № 7 від 20.11.2023 року. Отже, ОСОБА_2 з 2018 року була забезпечена житлом більше норми, встановленої ст.47 ЖК України, внаслідок чого вважається такою, що не потребує поліпшення житлових умов у розумінні ст.34 ЖК України. Оскільки у жовтні 2023 року ОСОБА_2 штучно погіршила умови шляхом дарування власного житла, вона відповідно до ст.35 ЖК України не може бути взята на квартирний облік протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року у задоволені позову відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, адвокат Судаков В.В., що діє в інтересах ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю. Зокрема, апелянт наполягає, що відповідач внаслідок ухвалення протиправного рішення порушив права позивачів на поліпшення житлових умов.

Апелянт також вказує, що суд першої інстанції мав застосувати ст.35 ЖК України тільки при вирішенні питання про постановку на квартирний облік. Крім того, він вважає, що суд першої інстанції не надав належної оцінки тому факту, що на час зняття з квартирного обліку ОСОБА_2 не мала поліпшення житлових умов, отже, відповідне рішення житлової комісії є протиправним та незаконним.

Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому через безпідставність доводів апелянта просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходив публічну службу в ІНФОРМАЦІЯ_1 .

12.12.2019 року позивач звільнений з військової служби на підставі наказу № 337-ос за ст. 26 п.2 ч.5 п.п. «г» (у зв`язку з скорочення штатів).

ОСОБА_1 зі складом сім`ї 3 особи: дружина ОСОБА_2 та син ОСОБА_4 станом на 01.01.2023 року перебували у списках осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання, що не заперечується сторонами.

26 квітня 2018 року ОСОБА_2 отримала в дар від ОСОБА_3 двокімнатну квартиру, загальною площею 48,1 кв.м., у тому числі житловою площею 26,5 кв.м., за адресою, АДРЕСА_2 .

Як зазначив відповідач, у зв`язку з отриманням інформації про виділення коштів для реалізації норм постанови Кабміну України від 2 вересня 2015 р. за № 728 «Деякі питання забезпечення житлом військовослужбовців та інших громадян» в частині надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення, осіб, які знаходяться на обліку для поліпшення житлових умов, було проінформовано про необхідність надання документів з подальшим інформуванням в письмовому вигляді (Додаток 3).

Так, 02.10.2023 року на адресу позивача скеровано листа з пропозицією оновити матеріали облікової (житлової) справи та надати до групи обліку житла документи, що передбачені п.11 Порядку № 728, та надати письмову згоду на отримання грошової компенсації (а.с.37).

20.10.2023 року ОСОБА_5 подарувала належну їй квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_3 .

ОСОБА_1 особисто отримав листа від 06.11.2023 року, яким його повідомлено про призначення на 07.11.2023 року на 11.50 засідання об`єднаної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , на якому заплановано розгляд питання надання та визначення розміру йому та членам його сім`ї компенсації за належне їм для отримання жилого приміщення, та запропоновано прибути йому та членам сім`ї на засідання комісії (а.с.39).

ОСОБА_1 не надав документи до облікової справи та не з`явився на засідання комісії.

З метою підготовки до реалізації постанови №728 житловою комісією запитано інформацію з державного реєстру прав на нерухоме майно на ОСОБА_1 та на склад його сім`ї: дружину ОСОБА_2 та сина ОСОБА_4 .

Відповідно до отриманої інформації від 08.09.2023 року за номером інформаційної довідки №345805439 зазначено, що за ОСОБА_2 (код РНКПО НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 ) рахується право власності, яке набуте у 2018 році, у вигляді квартири, об`єкт житлової нерухомості, житловою площею 26.5 кв. метра, 2 кімнати, за адресою: АДРЕСА_2 розмір частки 1/1.

Рішенням об`єднаної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 від 07.11.2023 року (протокол № 6 від 07.11.2023 року) ОСОБА_1 відмовлено у виплаті грошової компенсації (а.с.41-42).

Рішення обґрунтовано наявною інформацією в об`єднаної житлової комісії про забезпечення члена сім`ї ОСОБА_1 - ОСОБА_2 житловою площею за нормою, що перевищує встановлений законом розмір - 13,65 кв.м., та ненаданням документів, зокрема свідоцтва на право власності на житло дружини.

20 листопада 2023 року рішенням об`єднаної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 (протокол № 7 засідання об`єднаної житлової комісії ПдРУ ДПСУ від 20.2023) на підставі ст.ст.35, 40 ЖК України, п.18 Розділу V Інструкції з організації та забезпечення військовослужбовців Державної прикордонної служби України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затвердженої наказом МВС України від 18.01.2021 р. № 26, ОСОБА_2 знято з квартирного обліку.

Житлова комісія, маючи у розпорядженні відомості про відсутність у ОСОБА_5 на праві власності житла внаслідок дарування квартири ОСОБА_6 , прийняла рішення про зняття її з квартирного обліку, посилаючись на штучне погіршення нею житлових умов.

Вважаючи протиправним рішення об`єднаної житлової комісії від 20.11.2023 року (протокол №7 засідання об`єднаної житлової комісії) в частині зняття ОСОБА_2 з квартирного обліку, позивачі звернулися до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволені позову, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості та законності рішення житлової комісії про зняття ОСОБА_2 квартирного обліку.

Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні правовідносини склалися з приводу перебування ОСОБА_1 та членів його сім`ї на квартирному обліку у ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови,за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду.

Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 № 2011-ХІІ держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у межах норм і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української РСР, іншими законами, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Військовослужбовці (крім військовослужбовців строкової військової служби) та члени їх сімей, які проживають разом з ними, забезпечуються службовими жилими приміщеннями, що повинні відповідати вимогам житлового законодавства. Військовослужбовцям, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та членам їх сімей надаються жилі приміщення для постійного проживання або за їх бажанням грошова компенсація за належне їм для отримання жиле приміщення. Такі жилі приміщення або грошова компенсація надаються їм один раз протягом усього часу проходження військової служби за умови, що ними не було використано право на безоплатну приватизацію житла.

Стаття 31 Житлового кодексу України визначає, що громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, мають право на одержання у користування жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду в порядку, передбаченому цим Кодексом та іншими актами законодавства України. Жилі приміщення надаються зазначеним громадянам, які постійно проживають у даному населеному пункті (якщо інше не встановлено законодавством України), як правило, у вигляді окремої квартири на сім`ю.

Стаття34 ЖК України встановлює підстави визнання громадян такими, що потребують поліпшення житлових умов.

Облік потребуючих поліпшення житлових умов громадян, які працюють на підприємствах, в установах, організаціях, що мають житловий фонд і ведуть житлове будівництво або беруть пайову участь у житловому будівництві, здійснюється за місцем роботи, а за їх бажанням - також і за місцем проживання (ч. 1 ст. 37 ЖК України).

Відповідно до ст. 39 ЖК України громадяни беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов: за місцем проживання - виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської ради за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті; за місцем роботи - спільним рішенням адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншого громадського об`єднання і відповідного профспілкового комітету. При цьому беруться до уваги рекомендації трудового колективу. Рішення про взяття громадян на облік потребуючих поліпшення житлових умов за місцем роботи затверджується виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської ради.

Аналогічні положення містяться і в Правилах обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою ради Міністрів УРСР і Укрпрофради № 470 від 11.12.1984 року (далі за текстом Правила № 470).

Пунктом 1 ст.12 Закону № 2011-ХІІ визначено, що держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у межах норм і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української РСР, іншими законами, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Військовослужбовцям, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та членам їх сімей надаються жилі приміщення для постійного проживання або за їх бажанням грошова компенсація за належне їм для отримання жиле приміщення. Такі жилі приміщення або грошова компенсація надаються їм один раз протягом усього часу проходження військової служби за умови, що ними не було використано право на безоплатну приватизацію житла, з урахуванням особливостей, визначених пунктом 10 цієї статті (абзац 4 п. 1 ст. 12 Закону № 2011-ХІІ).

Відповідно до ст.40 ЖК України громадяни перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до одержання житлового приміщення, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Частина 2 цієї статті визначає підстави для зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов, у тому числі, у разі поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення.

Зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов провадиться органами, які винесли або затвердили рішення про взяття громадянина на облік.

Про зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов громадяни повідомляються у письмовій формі з зазначенням підстав зняття з обліку.

Відповідно до ст.35 ЖК України громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом обміну займаного жилого приміщення, його псування або руйнування, відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання жилого будинку (частини будинку), а також громадяни, у яких потреба в поліпшенні житлових умов виникла внаслідок вилучення жилого приміщення, використовуваного для одержання нетрудових доходів (стаття 96), не беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов.

Відповідно до статті 47 Житлового кодексу України норма жилої площі в Україні встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

Механізм забезпечення жилими приміщеннями військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) Державної прикордонної служби України (далі - Держприкордонслужба), а також осіб, звільнених у запас або відставку, що після звільнення продовжують перебувати на обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання, в органах Держприкордонслужби (далі - військовослужбовці) та членів їх сімей, а також членів сімей військовослужбовців, які загинули (померли), пропали безвісти під час проходження військової служби, що перебувають на обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання (далі - члени їх сімей) визначено Інструкцією з організації забезпечення військовослужбовців Державної прикордонної служби України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18 січня 2021 року № 26, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 17 березня 2021 року за № 344/35966 (далі - Інструкція № 26).

Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Інструкції № 26 житлова комісія органу Держприкордонслужби (об`єднана житлова комісія) приймає рішення щодо:

- включення військовослужбовців та членів їх сімей до списків військовослужбовців та членів їх сімей, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення службовими жилими приміщеннями (службовою жилою площею) і виключення їх з таких списків;

- зарахування військовослужбовців та членів їх сімей на облік осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання і зняття їх з такого обліку;

- надання військовослужбовцям та членам їх сімей службових жилих приміщень (службової жилої площі), жилих приміщень для постійного проживання або виплати грошової компенсації за належне для отримання жиле приміщення у встановленому законодавством порядку; - забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житлом для постійного проживання шляхом виключення утримуваного ними житла з числа службового у встановленому законодавством порядку;

- внесення змін до облікових справ військовослужбовців та членів їх сімей, які потребують поліпшення житлових умов; - розгляду заяв, скарг та пропозицій із житлових питань;

- перегляду раніше прийнятих комісією або в порядку правонаступництва рішень, якщо їх було прийнято з порушенням вимог законодавства, у тому числі, якщо не враховано документи, наявні в обліковій справі на дату розгляду питання.

Абзацом 3 пунктом 1 розділу V Інструкції № 26 передбачено, що військовослужбовець, який забезпечений жилою площею в межах норми для відповідного населеного пункту, та члени його сім`ї не мають права на забезпечення житлом від Держприкордонслужби.

Відповідно до пункту 18 розділу V Інструкції № 26 зняття військовослужбовців та членів їх сімей з обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання проводиться в разі: поліпшення житлових умов до встановлених норм забезпечення жилою площею громадян у відповідному населеному пункті або отримання грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення.

Згідно пункту 12 розділу V Інструкції № 26 у разі зміни у військовослужбовця (колишнього військовослужбовця) складу сім`ї, набуття права на отримання житла в першочерговому чи позачерговому порядку, поліпшення житлових умов тощо, він інформує житлову комісію (об`єднану житлову комісію) за місцем перебування на обліку письмовим рапортом (заявою) та надає копії відповідних документів.

Аналіз наведених правових норм дає підстав для висновку, що громадяни, у тому числі військовослужбовці, перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до одержання житлового приміщення або отримання грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення. У разі поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення, відбувається зняття осіб з обліку потребуючих поліпшення житлових умов.

Громадяни, які штучно погіршили житлові умови, у тому числі шляхом відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання жилого будинку (частини будинку), не беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов. Отже, такі особи протягом зазначеного п`ятирічного строку не вважаються такими, що потребують поліпшення житлових умов.

З матеріалів справи, а саме витягу з протоколу № 6 від 13.11.2012 року засідання гарнізонної житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 вбачається що військовослужбовцю Одеського гарнізону ОСОБА_1 на склад сім`ї 3 особи: дружина ОСОБА_2 та син ОСОБА_4 , 1997 р.н., виділена відомча двокімнатна квартира, загальною площею 56,15 кв.м., житловою - 32,47 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 , без зняття з квартирного обліку гарнізону (а.с.60).

14.08.2015 року житлова комісія Одеської окремої авіаційної ескадрильї прийняла рішення про направлення клопотання до житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 про зарахування військовослужбовця ООАЕ ОСОБА_1 зі складом сім`ї 3 особи до пільгової черги (першочергової) на отримання житла у м.Одесі (протокол № 4) (а.с.13).

26 квітня 2018 року ОСОБА_2 отримала в дар від ОСОБА_3 двокімнатну квартиру, загальною площею 48,1 кв.м., у тому числі житловою площею 26,5 кв.м., за адресою, АДРЕСА_2 , проте житлову комісію про поліпшення житлових умов ані ОСОБА_1 , ані ОСОБА_2 не повідомили, незважаючи на відповідний обов`язок, визначений законом.

02.10.2023 року на адресу позивача скеровано листа з пропозицією оновити матеріали облікової (житлової) справи та надати до групи обліку житла документи, що передбачені п.11 Порядку № 728, та надати письмову згоду на отримання грошової компенсації (а.с.37).

20.10.2023 року ОСОБА_5 подарувала належну їй квартиру АДРЕСА_1 ОСОБА_3 , що підтверджується відповідним нотаріально посвідченим договором (а.с.15-16).

Як зазначалось раніше, докази поліпшення ОСОБА_2 з 2018 року житлових умов відповідач отримав самостійно шляхом витребування інформації з Єдиного державного реєстру речових прав, що в подальшому стало підставою для відмови ОСОБА_1 у виплаті грошової компенсації.

У такій же спосіб відповідачем отримано інформацію про відчуження ОСОБА_2 20.10.2023 року належної їй двокімнатної квартири шляхом дарування її на користь ОСОБА_3 .

Правильними є висновки суду, що саме з підстав забезпечення ОСОБА_2 належними житловими умовами в межах норми, встановленої ст.47 ЖК України, що виключало її право на перебуванні на квартирному обліку, починаючи з квітня 2018 року, відповідач 20.11.2023 року обґрунтовано прийняв рішення про зняття її з квартирного обліку ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Доводи апелянта, що стаття 35 ЖК України мала бути застосована відповідачем лише у разі вирішення питання про постановлення ОСОБА_2 на квартирний облік, а не у випадку зняття з такого, судова колегія вважає хибними, оскільки зі змісту вказаної статті кодексу вбачається, що особи, які штучно погіршили житлові умови шляхом відчуження придатного для проживання та достатнього за розміром житла протягом п`яти років з дня такого відчуження вважаються такими, що не потребують поліпшення житлових умов.

За таких обставин зняття ОСОБА_2 з квартирного обліку після відчуження належної їй на праві власності житла, не має правового значення.

На думку судової колегії, поведінка позивачів щодо неповідомлення житлову комісію, починаючи з 2018 року, про поліпшення ОСОБА_2 житлових умов, а також їх штучне погіршення перед засіданням житлової комісії, на якій мало розглядатися питання про виділення грошової компенсації за належне їм для отримання житлового приміщення, свідчить про недобросовісність позивачів.

Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 12 лютого 2024 року, постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду лише з підстав, передбачених пп. "а"- "г" п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, судова колегія

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу адвоката Судакова Валерія Валерійовича, якій діє в інтересах ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 18 вересня 2024 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення, з підстав, передбачених ст.328 КАС України.

Головуючий: Н.В.Вербицька

Суддя: О.В.Джабурія

Суддя: К.В.Кравченко