Справа № 340/4409/24
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2024-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 грудня 2024 року

м. Київ

справа №340/4409/24

адміністративне провадження №К/990/46496/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Чиркіна С.М., суддів: Берназюка Я.О., Шарапи В.М., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05.11.2024 у справі № 340/4409/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, в якому просив:

визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у проведенні індексації пенсії позивача із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, у розмірі 1,11, у розмірі 1,14, у розмірі 1,197 та у розмірі 1,0796;

зобов`язати відповідача провести перерахунок (індексацію) та виплату пенсії позивача у відповідності до частини другої статті 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" шляхом послідовного збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, в розмірі 7763,17 грн. на коефіцієнт збільшення у розмірі 1,11 з 01.03.2021 відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 22.02.2021 № 127 "Про додаткові заходи соціального захисту пенсіонерів у 2021 році", на коефіцієнт збільшення у розмірі 1,14 з 01.03.2022 відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 № 118 "Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році", на коефіцієнт збільшення у розмірі 1,197 з 01.03.2023 відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 24.02.2023 № 168 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році", на коефіцієнт збільшення у розмірі 1,0796 з 01.03.2024 відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 24.02.2024 № 185 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році" та у зв`язку з цим провести виплату недоотриманих сум пенсії, починаючи з 01.03.2021.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.07.2024 позов задоволено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 05.11.2024 апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області - задоволено. Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17 липня 2024 року - скасовано та прийнято нову постанову. У задоволені адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовлено.

03.12.2024 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду через систему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга представника позивача, у якій скаржник просить скасувати постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05.11.2024 та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Також просить звільнити від сплати судового збору у зв`язку з тим, що сума такого збору є непосильною для пенсіонера.

На думку скаржника, суд апеляційної інстанцій, розглядаючи цю справу, неправильно застосував норми матеріального права до спірних правовідносин, а також порушив норми процесуального права, що призвело до прийняття незаконного судового рішення.

Також в якості підстави касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції скаржник покликається на пункт 3 частини четвертої та підпункти «а», «в» частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства, а саме:

відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, а саме чи підлягають перерахунку пенсії у зв`язку з щорічною індексацією, які призначені відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" у 2020-2023 роках, відповідно до частити другої статті 42 Закону України Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", Порядку проведення перерахунку пенсій відповідно до частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.02.2019 № 124, та відповідних постанов Кабінету Міністрів України, шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії та який саме показник потрібно збільшувати при проведені перерахунку пенсії у зв`язку з щорічною індексацією: показник станом на 01.10.2017, послідовно збільшений на відповідні коефіцієнти у 2019-2023 роках чи той показник, який використовувався при обчислені розміру пенсії при її призначені;

порушене у касаційній скарзі питання щодо правильного застосування норм матеріального права під час розгляду даної категорії справ має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої судової практики. Адже, як показує судова практика по даній категорії справ, суди першої та апеляційної інстанції в різних областях України по-різному розглядають та вирішують такі справи.

Також скаржник вважає, що відповідач протиправно не провів перерахунок пенсії позивача відповідно до частини другої статті 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, у 2021 році із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, у розмірі 1,11, у 2022 році із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, у розмірі 1,14, у 2023 році із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, у розмірі 1,197, у 2024 році із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії, у розмірі 1,0796.

На думку скаржника до спірних правовідносин відповідач протиправно не застосував положення частини другої статті 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", пункти 1-4, 7 Порядку проведення перерахунку пенсій відповідно до частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.02.2019 № 124, пункт 1 постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 № 118 "Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році", пункт 1 постанови Кабінету Міністрів України від 24.02.2023 № 168 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році", пункт 1 постанови Кабінету Міністрів України від 24.02.2024 № 185 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році" натомість помилково застосував абзац перший в сукупності з абзацом другим пункту 5 Порядку проведення перерахунку пенсій відповідно до частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.02.2019 № 124.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд установив, що вона не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), з огляду на таке.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Всупереч зазначеної вище законодавчої норми скаржник не додав до касаційної скарги документ про сплату судового збору у розмірі, визначеному Законом України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір"..

Щодо клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

На виконання частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

За приписами статті 8 Законом України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI) ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Обґрунтовуючи вказане клопотання представник скаржника зазначив, що сума судового збору є надмірною для позивача-пенсіонера.

В той же час на підтвердження зазначеного не надано будь-яких доказів.

У даному випадку належними доказами можуть бути: довідки з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, довідки органу Пенсійного фонду України форми ОК-5 за 2023 рік, довідки про склад сім`ї та/або про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо, які підтвердять, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржника за попередній календарний рік.

В той же час скаржник не долучив до клопотання про звільнення від сплати судового збору таких доказів, відтак Суд відмовляє в задоволенні такого клопотання.

В порядку передбаченому частинами другою та третьою статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 № 3460-IX встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 - 3 028 гривень.

Відповідно до частин другої та третьої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлена на рівні 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, ставка судового збору, яку слід сплатити за подання цієї касаційної скарги, складає 1 937,92 грн (3 028 грн * 0,4 *0,8* 200%).

Реквізити для сплати судового збору:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

рахунок отримувача: UA0026007;

;

код класифікації доходів бюджету: 22030102;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

найменування податку, збору, платежу: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Згідно з частиною 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, задля усунення вказаного недоліку, скаржнику необхідно надати документ про сплату судового збору.

У разі невиконання вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута скаржнику в порядку, встановленому статтею 169 КАС України.

За наведених обставин касаційну скаргу необхідно залишити без руху.

Керуючись статтями 169 , 330, 332 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 05.11.2024 у справі № 340/4409/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: С.М. Чиркін

Судді: Я.О. Берназюк

В.М. Шарапа