Справа № 400/824/24
Суддя: Кравчук В.М.
Дата ухвалення: 2024-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті касаційного провадження

18 грудня 2024 року

м. Київ

справа №400/824/24

адміністративне провадження № К/990/48215/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Кравчука В.М., суддів Бевзенка В.М., Єзерова А.А.

перевірив касаційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1

на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 березня 2024 року ( суддя Бульба Н.О.) та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2024 року (колегія у складі суддів Турецької І. О., Градовського Ю. М., Шеметенко Л. П.)

у справі № 400/824/24

за позовом ОСОБА_1

до ІНФОРМАЦІЯ_1

про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії.

УСТАНОВИВ:

У січні 2024 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ; позивач) звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; відповідач), в якому просив:

- визнати протиправною відмову в оформленні та наданні до ГУ ПФ України в Миколаївській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 для проведення перерахунку пенсії з 01.02.2023;

- зобов`язати відповідача перерахувати розмір грошового забезпечення, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі - Постанова №704), підготувати і надати до ГУ ПФУ у Миколаївській області оновлену довідку про розмір грошовою забезпечення станом на 01.01.2023, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон № 2262-ХІІ), положень Постанови № 704, встановленого законом на 1 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт з обов`язковим зазначенням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2023.

Миколаївський окружний адміністративний суд рішенням від 28.03.2024, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 22.11.2024, позов задовольнив.

16.12.2024 до Верховного суду надійшла касаційна скарга ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій, з посиланням на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 22.11.2024, та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Як на підставу касаційного оскарження покликається на те, що справа становить значний суспільний інтерес, адже предмет спору спрямований на збільшення видатків з Державного бюджету, які за умови введеного на території України воєнного стану мають бути збережені для фінансування діючих військових.

Суди не врахували, що у спірних правовідносинах відсутня подія реального збільшення грошового забезпечення військовослужбовців станом на 01.01.2023, внаслідок підвищення розміру окладу за посадою та окладу за званням із розрахунку прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Під час регламентування правових відносин з приводу оплати праці публічних службовців з 01.01.2020 законодавець незмінно та послідовно застосовує сталий підхід, за яким при обчисленні розміру винагороди за роботу/службу працівників державних органів підлягає використанню показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2102,00 гривень.

Перевіряючи наявність підстав для відкриття касаційного провадження, Суд виходить з такого.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно з п. 3 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

У цій справі оскаржуються дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо невиготовлення оновленої довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії військовослужбовця.

Такий спір не відноситься до справ, визначених у ч. 4 ст. 257 КАС України, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Миколаївський окружний адміністративний суд в ухвалі від 02.02.2024 про відкриття провадження вирішив питання про розгляд цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У такому разі ухвалені у цій справі судові рішення відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Доведення зазначених обставин та, відповідно, права на касаційне оскарження судових рішень у справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження, покладається на особу, яка подає касаційну скаргу.

У контексті наведеного Суд зазначає, що вжите законодавцем словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.

В той же час оцінка «значного суспільного інтересу» до розгляду справи та її винятковості може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має таке значення. Тому особа, яка подає касаційну скаргу, має обґрунтувати наявність відповідних обставин у касаційній скарзі.

Проаналізувавши наведені у касаційній скарзі обґрунтування, Суд вважає, що останні не є прийнятними в розумінні приписів пп. «в» п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 02.08.2022 у справі № 440/6017/21 сформулював правову позицію у питанні підстав для перерахунку пенсії військовослужбовців у зв`язку з щорічною зміною розміру прожиткового мінімуму, яка зводиться до того, що:

« з 01.01.2020 положення пункту 4 Постанови № 704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з Постановою № 704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;

(2) через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом № 1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку № 45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 Постанови № 704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік);

(3) встановлене положеннями пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону № 1774-VІІІ обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з Постановою № 704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосований з іншою метою - для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням».

У подальшому такий висновок був підтриманий Верховним Судом у справах № 120/648/22-а (постанова від 16.11.2022), № 120/8603/21-а (постанова від 31.08.2022),№ 500/1813/21 (постанова від 12.09.2022), № 500/1886/21 (постанова від 14.09.2022), № 500/3840/21 (постанова від 22.09.2022), № 340/10333/21 (постанова від 22.03.2023), № 640/8668/21 (постанова від 29.03.2023) та 380/5158/22 (постанова від 09.05.2023).

Суд апеляційної інстанції переглянув рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 у справі № 400/824/24 відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду та виходив з того, що відповідач, відмовляючи у наданні позивачу довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 відповідно до вимог ст.ст. 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ, положень Постанови № 704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, процентної надбавки за вислугу років, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до Постанови № 704, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії, діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Скаржник не обґрунтовує підстави для відступу від наведеного вище висновку Верховного Суду та Суд не вбачає за необхідне відступати від такого висновку.

У такому разі відкриття касаційного провадження не матиме значення для формування правозастосовної практики, не створить відмінний від минулого підхід до вирішення цієї категорії спорів.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

За викладених обставин ІНФОРМАЦІЯ_1 слід відмовити у відкритті касаційного оскарження.

Керуючись статтями 328, 333, 359 КАС України, Верховний Суд,-

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 березня 2024 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2024 року у справі № 400/824/24.

2. Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя В.М. Кравчук

Суддя В.М. Бевзенко

Суддя А.А. Єзеров