Справа № 560/15698/24
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2024-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

19 грудня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Салюка П.І. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 19 квітня 2024 року № 5319/6/22-01-24-12/ НОМЕР_1 про анулювання реєстрації платника єдиного податку та виключення з реєстру платників єдиного податку, прийняте щодо ФОП ОСОБА_1 .

- зобов`язати Головне управління ДПС у Хмельницькій області поновити фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в реєстрі платників єдиного податку.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в квітні 2024 року Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області при використанні даних інформаційно-комунікаційних систем Державної податкової служби України було проведено аналіз податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця ОСОБА_1 Головне управління ДПС у Хмельницькій області дійшло висновку про те, що ФОП ОСОБА_1 було допущено перевищення встановленого обсягу доходу, чим порушено вимоги абз. 2 п. 293.8 ст. 293 ПК України, адже не було подано заяву про відмову від спрощеної системи оподаткування у зв`язку з таким перевищенням граничного обсягу доходу не пізніше 20 числа місяця, наступного за календарним кварталом, у якому допущено перевищення обсягу доходу. В подальшому 19 квітня 2024 року відповідачем було прийняте рішення № 5319/6/22-01-24-12/ НОМЕР_1 про анулювання реєстрації платника єдиного податку та виключення з реєстру платників єдиного податку ФОП ОСОБА_1 . Вказує, що позивачем не було допущено перевищення граничного обсягу доходу, який передбачений для платника єдиного податку другої групи у 2023 році, а відповідачем було допущено порушення встановленого порядку проведення перевірок платника податків - суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 25 жовтня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказує, що позивачем порушено вимоги абз. 2 п. 293.8 ст. 293 Податкового Кодексу України, а саме: платники єдиного податку другої групи, які перевищили у податковому (звітному) періоді обсяг доходу, визначений для таких платників у пункті 291.4 статті 291 цього Кодексу, в наступному податковому (звітному) кварталі за заявою переходять на застосування ставки єдиного податку, визначеної для платників єдиного податку третьої групи, або відмовляються від застосування спрощеної системи оподаткування Також порушено вимоги абз. 1 п.п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПКУ щодо переходу на сплату інших податків і зборів у разі перевищення протягом календарного року встановленого обсягу доходу платниками єдиного податку другої групи - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, в якому відбулося таке перевищення. Враховуючи зазначене, реєстрація платника єдиного податку ФОП ОСОБА_1 підлягає анулюванню шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу.

Позивач надала до суду додаткові пояснення, в яких зазначила, що відповідач у відзиві жодним чином не спростовує та навіть не згадує доводи позивача щодо неправильного трактування та порушення положень податкового законодавства, що регулює підстави та порядок проведення перевірок дотримання фізичними особами-підприємцями вимог Податкового кодексу України в частині регулювання переходу з та/або на спрощену систему оподаткування. Також під час адміністративного оскарження рішення відповідача не було підтверджено перевищення обсягу доходу ФОП ОСОБА_1 як платником єдиного податку за 2023 рік. У зв`язку з цим реєстрація платника єдиного податку ФОП ОСОБА_2 , що була анульована на підставі оскаржуваного рішення відповідача шляхом виключення позивача з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу, має бути поновлена шляхом включення позивача до реєстру платників єдиного податку, що може бути реалізовано лише за рішенням суду.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі обставини справи, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) зареєстрована суб`єктом підприємницької діяльності - дата запису у ЄДР 02.05.2023, номер запису про державну реєстрацію - 0302700.

ОСОБА_1 взято на податковий облік в Головному управлінні ДПС у Хмельницькій області, Хмельницька ДПІ (м. Хмельницький) 02.05.2023 №31.

Позивачем, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 для реєстрації платником єдиного податку третьої групи подано заяву про застосування спрощеної системи оподаткування (далі - Заява) 02.05.2023 № 31 з 02.05.2023 року.

10.05.2023 року подано Заяву № 14061451 про перехід на 3 групу ставку 2% з 02.05.2023 по 01.07.2023 року.

14.06.2023 року подано Заяву № 17833149 про перехід на 2 групу з ставкою 20%.

ГУ ДПС у Хмельнницькій області проведено камеральну перевірку ФОП ОСОБА_1 щодо порушення умов перебування платником єдиного податку на спрощеній системі оподаткування. За результатами проведеної перевірки складено Акт від 19.04.2024 року № 10237/22-01-24-12 про результати камеральної перевірки щодо порушення умов перебування платником єдиного податку на спрощеній системі оподаткування.

Камеральною перевіркою ФОП ОСОБА_1 встановлено порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування: порушено вимоги абз. 2 п. 293.8 ст. 293 Податкового Кодексу України, а саме: платники єдиного податку другої групи, які перевищили у податковому (звітному) періоді обсяг доходу, визначений для таких платників у пункті 291.4 статті 291 цього Кодексу, в наступному податковому (звітному) кварталі за заявою переходять на застосування ставки єдиного податку, визначеної для платників єдиного податку третьої групи, або відмовляються від застосування спрощеної системи оподаткування. Також порушено вимоги абз. 1 п.п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПКУ щодо переходу на сплату інших податків і зборів у разі перевищення протягом календарного року встановленого обсягу доходу платниками єдиного податку другої групи - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, в якому відбулося таке перевищення.

19.04.2024 року ГУ ДПС у Хмкельницькі області винесено рішення № 5319/6/22-01-24-12/ НОМЕР_1 про анулювання реєстрації платника єдиного податку та виключення з реєстру платників єдиного податку ФОП ОСОБА_1 .

Вважаючи вимогу щодо отримання ФОП ОСОБА_1 статусу платника ПДВ та рішення про анулювання статусу платника єдиного податку необґрунтованими, протиправними, прийнятими з порушенням норм податкового законодавства, які підлягають скасуванню, нею 23.05.2024 року була подана скарга до Державної податкової служби України.

За результатами розгляду скарги ФОП ОСОБА_1 , 24.07.2024 року Державна податкова служба України прийняла рішення № 22520/6/99-00-06-03-03-06 від 24.07.2024 року, яким відмовила у задоволенні даної скарги.

Згідно з цим рішенням Державна податкова служба України дійшла висновку, що ГУ ДПС у Хмельницькій області рішенням від 19.04.2024 року № 5319/6/22-01-24- 12/ НОМЕР_1 анулювало реєстрацію платником єдиного податку ФОП ОСОБА_1 шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку з 01.01.2024, у відповідності до вимог п. 299.10, п. 299.11 ст. 299 та п.п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України.

Не погоджуючись із правомірністю прийняття рішення ГУ ДПС у Хмельницькій області про виключення ФОП ОСОБА_1 з реєстру платників єдиного податку, позивач звернулась з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (надалі - ПК України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

ГУ ДПС у Хмельницькій області було проведено камеральну перевірку щодо порушення ФОП ОСОБА_1 , платником єдиного податку, вимог перебування на спрощеній системі оподаткування.

Відповідно до пункту 291.2 статті 291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Пунктом 291.3 статті 291 ПК України визначено, що юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Згідно з пунктом 291.4 статті 291 ПК України суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на групи платників єдиного податку.

Відповідно до підпункту 3 пункту 291.4 статі 291 ПК України до третьої групи платників єдиного податку належать, зокрема: фізичні особи - підприємці, які не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, не обмежена, та юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми, у яких протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 1167 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року.

Згідно з положеннями Закону України "Про державний бюджет України на 2023 рік" розмір мінімальної заробітної плати з 01 січня 2023 року встановлено в розмірі 6700 грн.

Відповідно до абзацу 2 пункту 294.1 статті 294 ПК України податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку третьої групи та податкових агентів платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів) є календарний квартал (крім податкового періоду податкової звітності з податку на додану вартість, визначеного пунктом 202.1 статті 202 цього Кодексу).

Податковий (звітний) період починається з першого числа першого місяця податкового (звітного) періоду і закінчується останнім календарним днем останнього місяця податкового (звітного) періоду (пункт 294.2 статті 294 ПК України).

Підпунктом 9 пункту 9 підрозділу 8 Розділу XX ПК України встановлено, що у 2023 звітному році обсяг доходу для відповідної групи платників єдиного податку, встановлений пунктом 291.4 статті 291 цього Кодексу, визначається пропорційно до кількості календарних місяців поточного календарного року, протягом яких платник єдиного податку не застосовував особливості оподаткування, встановлені пунктом 9 цього підрозділу.

Абзацом першим п.299.1 статті299 ПК України визначено, що реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

Відповідно до абзацу 3 пункту 299.10 ст. 299 ПК України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу.

Підпунктом 298.23 пункту 298.2 статті298 ПК України унормовано, що платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки:

1) у разі перевищення протягом календарного року встановленого обсягу доходу платниками єдиного податку першої і другої груп та нездійснення такими платниками переходу на застосування іншої ставки - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому відбулося таке перевищення;

2) у разі перевищення протягом календарного року обсягу доходу, встановленого підпунктом 3 пункту 291.4 статті 291 цього Кодексу, платниками єдиного податку першої і другої груп, які використали право на застосування інших ставок, встановлених для третьої групи, - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому відбулося таке перевищення;

3) у разі перевищення протягом календарного року встановленого обсягу доходу платниками єдиного податку третьої групи (крім платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів), - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому відбулося таке перевищення;

4) у разі застосування платником єдиного податку іншого способу розрахунків, ніж зазначені у пункті 291.6 статті 291 цього Кодексу (крім платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів) - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому допущено такий спосіб розрахунків;

5) у разі здійснення видів діяльності, які не дають права застосовувати спрощену систему оподаткування, або невідповідності вимогам організаційно-правових форм господарювання - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому здійснювалися такі види діяльності або відбулася зміна організаційно-правової форми;

6) у разі перевищення чисельності фізичних осіб, які перебувають у трудових відносинах з платником єдиного податку, - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому допущено таке перевищення;

7) у разі здійснення видів діяльності, не зазначених у реєстрі платників єдиного податку (крім платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів) - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому здійснювалися такі види діяльності;

8) у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів;

9) у разі здійснення платниками першої або другої групи діяльності, яка не передбачена у підпунктах 1 або 2пункту 291.4 статті 291 цього Кодексу відповідно, - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому здійснювалася така діяльність;

10) у разі набуття платником податку статусу резидента Дія Сіті з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому платник податку набув статус резидента Дія Сіті.

Як слідує з матеріалів справи, у спірному рішенні відповідачем як на підставу для виключення позивача з реєстру платників єдиного податку зазначено абзац 3 п.299.10 ст.299 Кодексу.

Зокрема, абзацом 3 пп.298.2.3 п.298.2 ст.298 ПК України обумовлено, що платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у разі перевищення протягом календарного року встановленого обсягу доходу платниками єдиного податку третьої групи (крім платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів) - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому відбулося таке перевищення.

В свою чергу, приписами пункту 299.11 статті 299 ПК України визначено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

Отже, реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування, бути платником єдиного податку.

Вказану правову позицію зазначено Верховним Судом у постановах від19.02.2019 у справі №826/7216/17, від 05.02.2019 у справі №805/206/17-а, від 03.12.2020 у справі №200/9334/19-а,від 14.07.2021 у справі №808/224/18та відповідно до частини 5 статті 242 КАС України підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Як свідчать матеріали справи, ГУ ДПС у Хмельницькій області було проведено камеральну перевірку щодо порушення ФОП ОСОБА_1 , як платником єдиного податку, вимог перебування на спрощеній системі оподаткування. За результатами проведеної камеральної перевірки податковим органом складено Акт камеральної перевірки від 19.04.2024 року № 10237/22-01-24-12, яким встановлено порушення умов перебування позивачем на спрощеній системі оподаткування, а саме: порушення вимог абз. 2 п. 293.8 ст. 293 Податкового Кодексу України, порушення вимог абз. 1 п.п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПКУ.

Суд не погоджується з такими діями контролюючого органу, враховуючи наступне.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок (підпункт 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України).

Згідно з підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Статтею 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється, відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що предметом камеральної перевірки можуть бути виключно помилки (порушення) у податковій звітності та/або її неподання (несвоєчасне подання).

Питання ж своєчасності нарахування та сплати усіх передбачених ПК України податків та зборів є предметом документальної перевірки, як це передбачено підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України.

Якщо ж під час проведення камеральної перевірки виявлено порушення податкового законодавства, контролюючий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 19.03.2019 у справі №803/1908/16, від 23.08.2019 у справі №826/4242/15, від 06.02.2020 у справі №813/87/16, від 04.05.2023 у справі №320/1040/19.

Верховний Суд при розгляді аналогічних адміністративних справ сформував наступні висновки: реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (постанови від 26.02.2019 у справі №805/1396/17-а, від 05.02.2019 у справі №805/206/17-а, від 24.01.2019 у справі №813/1346/18, від 05.06.2018 у справі №13/4266/17, від 04.05.2023 у справі №320/1040/19).

Тобто, єдиним законним способом реалізації владних управлінських функцій є проведення документальної перевірки, на підставі якої встановлюється, що платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку), як наслідок - прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку, шляхом виключення з реєстру платників цього податку.

Таким чином, чинним законодавством не передбачено такого предмету камеральної перевірки, як перевірка дотримання розміру граничного розміру доходу платником єдиного податку, та не передбачено можливості здійснення під час камеральної перевірки будь-якого аналізу норм чинного законодавства на предмет повноти нарахування податків та зборів.

Належних доказів проведення документальної перевірки позивача податковим органом до суду не надано.

З огляду на викладене, ГУ ДПС в Хмельницькій області при прийняті оскаржуваного рішення від 19 квітня 2024 року № 5319/6/22-01-24-12/ НОМЕР_1 про виключення з реєстру платників єдиного податку з 01.01.2024 року, діяло не у спосіб, що визначений чинним податковим законодавством України. Відтак, таке рішення підлягає скасуванню.

Щодо виявлених порушень, зазначених в оскаржуваному рішенні про виключення ФОП ОСОБА_1 з реєстру платників єдиного податку, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до підпункту 2 пункту 291.4 статі 291 ПК України до другої групи платників єдиного податку належать, зокрема: фізичні особи - підприємці, які здійснюють господарську діяльність з надання послуг, у тому числі побутових, платникам єдиного податку та/або населенню, виробництво та/або продаж товарів, діяльність у сфері ресторанного господарства, за умови, що протягом календарного року відповідають сукупності таких критеріїв:

- не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, одночасно не перевищує 10 осіб;

- обсяг доходу не перевищує 834 розміри мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року.

Згідно з положеннями Закону України 2Про державний бюджет України на 2023 рік" розмір мінімальної заробітної плати з 01 січня 2023 року встановлено в розмірі 6700 грн.

Відповідно до абзацу 2 пункту 294.1 статті 294 ПК України податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку першої, другої та четвертої груп є календарний рік.

Податковий (звітний) період починається з першого числа першого місяця податкового (звітного) періоду і закінчується останнім календарним днем останнього місяця податкового (звітного) періоду (пункт 294.2 статті 294 ПК України).

Підпунктом 9 №.4.3 пункту 9№.4. підрозділу 8 Розділу XX ПК України встановлено, що у 2023 звітному році обсяг доходу для відповідної групи платників єдиного податку, встановлений пунктом 291.4 статті 291 цього Кодексу, визначається пропорційно до кількості календарних місяців поточного календарного року, протягом яких платник єдиного податку не застосовував особливості оподаткування, встановлені пунктом 9 цього підрозділу.

Абзацом першим п.299.1 статті299 ПК України визначено, що реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

Відповідно до абзацу 3 пункту 299.10 ст. 299 ПК України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу.

Як слідує із змісту спірного рішення від 19 квітня 2024 року ГУ ДПС в Хмельницькій області як на підставу для виключення ФОП ОСОБА_1 з реєстру платників єдиного податку зазначено абз. 1 п.п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 Кодексу.

Відповідачем зазначено, що граничний розмір обсягу доходу ФОП ОСОБА_1 у 2023 році з урахуванням п. 9 підрозд. 8 розд. ХХ "Перехідні положення" ПК України становить: 6700 грн*834*6/12 = 2793900,0 грн.

Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області після аналізу податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи підприємця ОСОБА_1 за № , поданої 25.01.2024 року, встановлено, що сума її доходу за 2023 рік становить - 5577703,91 грн.

Відповідачем було надіслано позивачу запит від 29.04.2023 року за № К 5842/6/22-01-24-12 (копія додається), згідно з яким Головне управління ДПС у Хмельницькій області просило ФОП ОСОБА_1 , в зв`язку з неподанням реєстраційної заяви платника податку на додану вартість форми №1-ПДВ в термін, що передбачений абзацом 1 пункту 183.4 статті 183 ПК України, надати інформацію та копії документів щодо підтвердження/спростування наявності підстав для обов`язкової реєстрації ФОП ОСОБА_1 як платника податку на додану вартість відповідно до вимог пункту 181.1 статті 181 розділу V ПКУ.

У відповідь на цей запит ФОП ОСОБА_1 надіслала відповідачу листа за вих. № 24/05 від 24 травня 2024 року, яким на запит Головного управління ДПС у Хмельницькій області №5842/6/22-01-24-12 від 29.04.2024 р. про надання документів повідомила, що у поданій декларації платника єдиного податку за 2023 рік від 25.01.2024 р. була допущена технічна помилка, в зв`язку з чим було помилково відображена не коректна завищена сума виручки за 2023 рік, оскільки звітність створювала сама ФОП, адже бухгалтер був відсутній.

У 2024 році нею був укладений договір з бухгалтерською компанією і був проведений внутрішній аудит, за результатами якого виявлена помилка у виручці, в зв`язку з чим 19.05.2024 року було подано уточнюючу декларацію платника єдиного податку за 2023 рік (копії листа-відповіді на запит, звітної декларації та уточнюючої декларації за 2023 рік наявні в матеріалах справи).

Також суд враховує, що 23.05.2024 року позивачем була подана скарга до Державної податкової служби України (вх. ДПС № 21246/6 від 27.05.2024 року).

За результатами розгляду скарги ФОП ОСОБА_1 , 24.07.2024 року Державна податкова служба України прийняла рішення № 22520/6/99-00-06-03-03-06 від 24.07.2024 року, яким відмовила у задоволенні даної скарги.

При цьому ДПС України у рішенні зазначила, що ФОП ОСОБА_1 з 02.05.2023 по 30.06.2023 застосовувала особливості оподаткування, встановлені п. 9 підрозд. 8 розд. ХХ Кодексу, а граничний обсяг доходу, який передбачений для платника єдиного податку другої групи у 2023 році, становить 5 587 800 грн. (834 розміри мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року).

Враховуючи, що розмір мінімальної заробітної плати на 01.01.2023 року становить 6700 гривень, то граничний обсяг доходу на один місяць 2023 року становить 465 650 гривень.

Згідно з поданою ФОП ОСОБА_1 податковою декларацією платника єдиного податку фізичної особи-підприємця за звітний (податковий) період 2023 рік від 25.01.2024 № обсяг доходу за звітний (податковий) період становить 5 577 703,91 грн.

ДПС України вказала, що ФОП ОСОБА_1 задекларовано суму доходу, яка перевищує суму, визначену пропорційно до кількості календарних місяців 2023 року, протягом яких платник єдиного податку не застосовував особливості оподаткування, визначені п. 9 підрозд. 8 розд. ХХ Кодексу.

Однак, як вже зазначалося вище, ще до подання до ДПС України вказаної скарги, а саме 19.05.2024 року позивачем була подана відповідачу уточнююча декларація платника єдиного податку за 2023 рік (яка була зареєстрована органом ДПС, реєстраційний номер ), згідно з якою дійсний обсяг доходу ФОП ОСОБА_1 за 2023 рік становить - 2690900 грн., що є ще меншим значенням доходу порівняно з доходом, помилково зазначеним у попередній декларації позивача.

Отже, фактично позивачем не було допущено перевищення граничного обсягу доходу, який передбачений для платника єдиного податку другої групи у 2023 році.

Підсумовуючи викладене, оскільки за підсумками 2023 року обсяг доходу ФОП ОСОБА_1 не перевищив граничного обсягу доходу платника єдиного податку другої групи, встановленого на 2023 рік відповідно до підпункту 2 пункту 291.4 статті 291 Податкового кодексу України та враховуючи порушення відповідачем процедури анулювання реєстрації платника єдиного податку, висновок про перевищення позивачем такого обсягу доходу є безпідставним, незаконним та таким, що протирічить нормам податкового законодавства, а рішення про виключення позивача з реєстру платників єдиного податку протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо вимоги про зобов`язання ГУ ДПС в Хмельницькій області поновити реєстрацію ФОП ОСОБА_1 , платником єдиного податку в Реєстрі платників єдиного податку, суд зазначає наступне.

Так, у рішенні від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини зазначив, що "згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги ст. 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом".

"Засіб захисту, що вимагається згаданою статтею Конвенції, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави" (пункт 75 Рішення ЄСПЛ у справі "Афанасьєв проти України" від 05.04.2015).

У Рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що "поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права."

Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Згідно з п.19-3.1 ст.19-3 ПК України до функцій державних податкових інспекцій належать: здійснення сервісного обслуговування платників податків; здійснення реєстрації та ведення обліку платників податків та платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням; формування та ведення Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, Єдиного банку даних про платників податків - юридичних осіб, реєстрів, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи; виконання інших функцій сервісного обслуговування платників податків, визначених законом.

Відповідно до п.299.1 ст.299 ПК України реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

Згідно з пп.299.13 ст.299 ПК України з метою постійного забезпечення органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб інформацією центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, щоденно оприлюднює для безоплатного та вільного доступу на єдиному державному реєстраційному веб-порталі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та власному офіційному веб-сайті такі дані з реєстру платників єдиного податку, у тому числі і дату виключення особи з реєстру платників єдиного податку.

У випадку анулювання реєстрації платником єдиного податку суб`єкт господарювання не може бути платником цього податку із дати вилучення з відповідного Реєстру. Анулювання реєстрації платником єдиного податку передбачає собою перехід платника податків на загальну систему оподаткування.

Тобто, платник податку, починаючи з дати анулювання реєстрації платником єдиного податку, та у разі, якщо за рішенням суду скасовано анулювання реєстрації такого платника, до дати прийняття такого рішення втрачає право перебувати на спрощеній системі оподаткування, тому прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку з невідворотністю спричиняє виникнення низки негативних (несприятливих), для такого платника, юридичних наслідків.

Разом з тим, нормами ПК України не передбачена можливість звернення платника податків до контролюючого органу із заявою на поновлення його попереднього статусу платника єдиного податку та включення до реєстру за наслідками скасування у судовому порядку як протиправного рішення контролюючого органу про виключення з реєстру платників єдиного податку.

Отже, з врахуванням наведених вище обставин, суд приходить до висновку, що оскільки рішення від 19 квітня 2024 року № 5319/6/22-01-24-12/ НОМЕР_1 про виключення з реєстру платників єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 є протиправним, тому з метою ефективного відновлення порушеного права позивача необхідно зобов`язати відповідача поновити ФОП ОСОБА_1 , у Реєстрі платників єдиного податку з 01.01.2024 та відновити відомості у Реєстрі платників єдиного податку.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Матеріали справи свідчать, що відповідні положення відповідачем дотримані не були, що в свою чергу зумовило необхідність звернення позивача за захистом свого порушеного права до суду.

Враховуючи викладене, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та наявних в матеріалах справи доказів, оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

В поданій позовній заяві позивач зазначила, що докази про розмір витрат на правову допомогу у зв`язку з розглядом справи будуть подані до суду додатково.

Згідно з частиною 7 статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Таким чином, враховуючи подану заяву, питання розподілу витрат на правову допомогу будуть вирішені на підставі додаткових доказів (договорів, рахунків тощо), у випадку їх надання у встановлений законодавством строк до суду.

Сплачений судовий збір підлягає стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов - задоволити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 19 квітня 2024 року № 5319/6/22-01-24-12/ НОМЕР_1 про анулювання реєстрації платника єдиного податку та виключення з реєстру платників єдиного податку, прийняте щодо ФОП ОСОБА_1 .

Зобов`язати Головне управління ДПС у Хмельницькій області поновити з 01.01.2024 року ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в реєстрі платників єдиного податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати із сплати судового збору у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17, м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 29001 , код ЄДРПОУ - 44070171)

Головуючий суддя П.І. Салюк