Справа № 240/13011/24
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2024-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2024 року м. Житомир справа № 240/13011/24

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Токаревої М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 18.06.2024 року №336 «Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догана.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з наказом в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності не погоджується, вважає його незаконним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

До суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просив у задоволенні позовної заяви відмовити у повному обсязі. В обґрунтування відзиву вказує, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень, тощо.

Так, сержант поліції Ярошук О., будучи діючим працівником УПП в Житомирській області ДПП, за якими закріплена вогнепальна зброя, попри обов`язок знати закони, інші нормативно-правові акти, що регламентують діяльність поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, закріплені в посадових інструкціях поліцейського роти № З батальйону УПП в Житомирській області ДПП, зобов`язаний неухильно їх дотримуватися.

Під час перевірки рівня знань (під час цільових інструктажів) 09.03.2024 показав рівень знань з матеріальної частини вогнепальної зброї нижче, ніж «задовільно»,а з правових підстав її застосування та використання та із заходів безпеки при поводженні зі зброєю - нижче, ніж «добре», що унеможливило подальше виконання службових обов`язків поліцейського.

Разом з тим, будучи зобов`язаним вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, не здійснив таких дій, та в подальшому, під час повторних перевірок (23.03.2024, 01.04.2024, 08.04.2024 - ОСОБА_2 ) повторно показав рівень знань з матеріальної частини вогнепальної зброї нижче, ніж «задовільно», а з правових підстав її застосування та використання та із заходів безпеки при поводженні зі зброєю - нижче, ніж «добре», попри проведення занять.

Таким чином, матеріалами службового розслідування, які містять і доповідну записку щодо перевірки рівня знань позивачем матеріальної частини вогнепальної зброї, правил та порядку застосування і використання вогнепальної зброї, заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю та боєприпасами, передбачених положеннями «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», відеозапис процедури тестування, посилання на який міститься у висновку службового розслідування, пояснення позивача, який фактично не заперечує цих обставин, підтверджується незадовільний рівень знань позивачем матеріальної частини вогнепальної зброї, правил та порядку застосування і використання вогнепальної зброї, заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю та боєприпасами, а тому його цілком обґрунтовано притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Представник позивача подав до суду уточнений адміністративний позов, в якому вказав, що процедура службового розслідування проведена з порушеннями законодавства, а висновок службового розслідування не підписаний всіма членами дисциплінарної комісії. В діях позивача не вбачається ознак складу дисциплінарного проступку, що виразився у неналежній підтримці рівня знань з окремих нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, зокрема Закону України «Про Національну поліцію», Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року №70.

Представник відповідача подав до суду додаткові пояснення у справі, в яких зазначив, що Наказом Департаменту патрульної поліції від 13.05.2024 №986 було прийнято рішення про виключення зі складу дисциплінарної комісії ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Затверджено новий склад, який відповідає висновку службового розслідування від 22.05.2024.

У відповідності до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами із прийняттям рішення відповідно до ч.5 ст.250 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходить службу в поліції на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, має спеціальне звання сержант поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 834 від 23.04.2024 з своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування причин та обставин можливого порушення службової дисципліни сержантом поліції ОСОБА_1 поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції було призначено службове розслідування у формі письмового провадження. Крім того, цим наказом відсторонено від виконання службових обов`язків ОСОБА_5 .

Підставою для призначення зазначеного службового розслідування стала доповідна записка начальника управління патрульної поліції в Житомирській області капітана поліції Ганзюка Є. від 09.04.2024 за № 5277/41/28701 - 2024, підготовлена на підставі доповідної записки начальника відділу кадрового забезпечення УПП в Житомирській області ДПП майора поліції Зеленюк І. від 03.04.2024 за №4974вн/41/28/01-2024, про встановлення підстав для призначення службового розслідування щодо встановлення факту не знання законів та інших нормативно-правових актів, якими поліцейські керуються у своїй службовій діяльності, зокрема під час перевірки рівня знань матеріальної частини вогнепальної зброї, а також порядку та правил застосування та використання зброї у сержанта поліції ОСОБА_1 23.03.2024.

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни сержантом поліції ОСОБА_1 , поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, що під час вибіркового опитування перед початком виконання службових обов`язків 23.03.2024 виразилось у низькому рівні знань матеріальної частини вогнепальної зброї, а також порядку та правил застосування та використання зброї, нижче, ніж задовільно, що призвело до виставлення карток-застереження до відділу чергової служби УПП в Житомирській області ДПП.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 18.06.2024 №336 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 5, 8, 9, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 2 пункту 4, підпункту 1 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року № 70, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу 3 посадової інструкції поліцейського роти № З батальйону УПП в Житомирській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18 вересня 2018 року № 4323, відповідно до пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

З вказаним наказом ОСОБА_2 ознайомлений 25.06.2024, про що вказує особистий підпис в матеріалах справи.

Вважаючи оскаржуваний наказ протиправним, позивач звернувся до суду з позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулює Закон України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі ЗУ № 580-VIII).

Призначення на посаду поліцейського відповідно до ч.1 ст.58 зазначеного Закону здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов`язків.

Основні обов`язки поліцейського вказані в ст.18 ЗУ № 580-VIII. Зокрема, поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

За змістом частин 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут), що затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом п. 1, 2, 4, 6, 13, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

- знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

- безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

- утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

- берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

- сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

- під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

За приписами ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, оголошення догани.

Як визначено ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків призначається службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Як свідчать матеріали справи, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани став встановлений факт порушення позивачем вимог, зокрема, пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 5, 8, 9, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, підпункту 2 пункту 4, підпункту 1 пункту 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС від 01 лютого 2016 року №70, підпунктів 1, 10, пункту 3.1. розділу 3 посадової інструкції.

Так, ст.46 ЗУ № 580-VIII визначено, що застосування вогнепальної зброї є найбільш суворим заходом примусу.

Поліцейський уповноважений на зберігання, носіння вогнепальної зброї, а також на її застосування і використання лише за умови що він пройшов відповідну спеціальну підготовку.

Порядок зберігання і носіння вогнепальної зброї, що знаходиться в розпорядженні поліцейського, перелік вогнепальної зброї та боєприпасів, що використовуються в діяльності поліції, та норми їх належності встановлюються Міністром внутрішніх справ України.

Інструкція із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70 (далі - Інструкція), визначає систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя).

Вимоги цієї Інструкції поширюються на всіх без винятку поліцейських центрального органу управління поліції, його територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах (далі - орган поліції), державних установ (далі - установа), навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських (далі - заклад).

Відповідно до п. 3 Розділу І Інструкції забезпечення особистої безпеки поліцейськими при поводженні зі зброєю є складовою частиною службової діяльності органів (закладів, установ) поліції і здійснюється під час:

1)вивчення матеріальної частини зброї, навчання правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні зі зброєю і влучній стрільбі в закладах (установах) та за місцем служби в системі службової підготовки;

2)закріплення за поліцейськими вогнепальної зброї;

3)отримання і здачі зброї в черговій частині органу (закладу, установи) поліції;

4)виконання службових обов`язків поліцейськими з протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку;

5)проведення навчально-тренувальних стрільб;

6)постійного зберігання та носіння вогнепальної зброї і боєприпасів поліцейськими;

7)чищення зброї;

8)вилучення зброї та боєприпасів;

9)перевірок наявності та організації зберігання зброї і боєприпасів.

Пунктом 4 Розділу 1 Інструкції визначено основні правила дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю:

1)безпека при стрільбі (метанні гранат) забезпечується точним виконанням вимог, що встановлені цією Інструкцією, а також правильною організацією практичних стрільб та дисциплінованістю їх учасників;

2)кожен поліцейський повинен знати та точно виконувати встановлені цією Інструкцією заходи безпеки при поводженні зі зброєю та боєприпасами.

Пунктом 5 Розділу І Інструкції визначено, що вогнепальна зброя закріплюється за поліцейським, який склав Присягу на вірність Українському народові, завершив навчання у закладі (установі) та/або пройшов первинну професійну підготовку і направлений для подальшого проходження служби, а також склав заліки із знання матеріальної частини зброї, порядку і правил її застосування, заходів безпеки при поводженні з нею, виконав норматив з вогневої підготовки та вправу зі стрільби.

Згідно з п. 6 Розділу 1 Інструкції поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний:

1)знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією;

2)забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані;

3)отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами ІІІ, IV цієї Інструкції;

4)під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами;

5)здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків. У разі неможливості своєчасного прибуття до органу (закладу, установи) поліції повідомити про це безпосереднього керівника і далі діяти за його наказом.

Відповідно до п. 7 розділу І Інструкції перевірка в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу (закладу, установи) поліції та проводиться, зокрема: 1) перед призначенням на вищу посаду, закріпленням вогнепальної зброї; 2) під час інструктажів поліцейських перед заступанням на службу, виконанням службових обов`язків з протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку; 3) під час перевірки несення служби поліцейськими органів (закладів, установ) поліції; 4) перед проведенням практичних стрільб; 5) не рідше двох разів на рік комісією, яка призначається наказом керівника органу (закладу, установи) поліції. Результати перевірки знань поліцейських оформляються протоколом засідання комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю (додаток 1); 6) під час проведення підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських за результатами навчального року, комплексних інспектувань, контрольних та цільових перевірок органу (закладу, установи) поліції.

Згідно з п. 8 Розділу 1 Інструкції працівник підрозділу кадрового забезпечення органу (закладу, установи) поліції заповнює картку-застереження (додаток 2) і передає її уповноваженому працівнику чергової частини органу (закладу, установи) поліції (далі - оперативний черговий), якщо поліцейський:

1)показав рівень знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування і використання нижче ніж «добре»;

2)показав рівень знань матеріальної частини зброї нижче ніж «задовільно»;

3)не виконав норматив з вогневої підготовки або вправу зі стрільби.

Судом установлено, що після проведення цільових інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю проведена перевірка знань, а саме вибіркове опитування та тестування щодо рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, матеріальної частини вогнепальної зброї та правових підстав її застосування і використання, під час якої сержант поліції ОСОБА_2 показав рівень знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю нижче, ніж «добре», старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 стосовно останнього заповнено картку- застереження та передано її до відділу чергової служби УПП в Житомирській області ДПП.

Відповідно до абзацу 2 п. 8 Розділу І Інструкції протягом тижня з цим поліцейським проводяться додаткові заняття з вогневої підготовки і повторна перевірка рівня знань (складання заліку). Після позитивного складання заліку картка-застереження з чергової частини вилучається.

За результатами проходження всіх щомісячних тестувань на Освітньому порталі поліцейський отримує підсумкову оцінку з кожного виду службової підготовки, яка визначається шляхом ділення загальної суми отриманих протягом навчального року балів на кількість пройдених ним тестувань, та становить:

5 - «відмінно», якщо отримано не менше ніж 5 балів;

4 - «добре», якщо отримано 4-4,9 балів;

З - «задовільно», якщо отримано 3-3,9 балів;

2 - «незадовільно» - у всіх інших випадках.

За результатами проходження позивачем тестування з вогневої підготовки він показав результати, які зазначені в результатах по службовій підготовці від 23.03.2024, згідно з якою позивач має такі результати проходження тестування з вогневої підготовки: матеріальна частина зброї 2; заходи безпеки при поводженні зі зброєю 3; порядок і правила застосування та використання зброї - 2; 01.04.2024 - матеріальна частина зброї 2; заходи безпеки при поводженні зі зброєю 3; порядок і правила застосування та використання зброї - 1; 08.04.2024 - матеріальна частина зброї 2; заходи безпеки при поводженні зі зброєю 2; порядок і правила застосування та використання зброї - 1.

В своїх поясненнях під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що свою провину у рівні знань з матеріальної частини вогнепальної зброї нижче, ніж «задовільно», а також із заходів безпеки при поводженні зі зброєю і правових підстав її застосування та використання нижче, ніж «добре», визнає повністю та метою належної здачі чергового заліку, вживає заходи для поновлення своїх знань, підготовки (кваліфікаці), що необхідні для виконання службових повноважень та зобов`язується відповідально віднестись до подальшого їх підтримування.

Усвідомлення та визнання своєї вини оцінено дисциплінарною комісією та віднесено до обставин, які пом`якшують відповідальність, про що вказано у висновку службового розслідування від 22.05.2024.

Зазначені обставини та факти доводять, що позивач не отримав належних знань та не підтвердив знання норм законодавства у сфері поводження зі зброєю та спецзасобами.

Суд також не погоджується з твердженням позивача щодо протиправності висновку службового розслідування через непідписання його всіма членами комісії, виходячи з таких міркувань.

Відповідно до пункту 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, згідно якого дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії.

Дисциплінарна комісія створюється на строк проведення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.

Повноваження дисциплінарної комісії припиняються в день затвердження уповноваженим керівником висновку службового розслідування.

Додаткове залучення працівників поліції до проведення службового розслідування здійснюється шляхом унесення змін до наказу про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії.

За змістом пункту 1 Розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Як зазначає позивач, наказом №834 від 23.04.2024 року «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії, відсторонення від виконання службових обовязків», для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію у складі: голова комісії Ганзюк Є., члени комісії Ремез Р., Козел Ю., Яремчук Л., Бадьо І., ОСОБА_7 , а висновок службового розслідування від 22.05.2024 підписано лише головою комісії ОСОБА_8 та членами комісії: Яремчук Л., Бадьо І., ОСОБА_9 .

Проте, до матеріалів справи відповідачем долучено наказ Департаменту патрульної поліції від 13.05.2024 №986 «Про внесення змін до наказу». Відповідно до вказаного наказу внесено зміни до пункту 2 наказу Департаменту патрульної поліції від 23.04.2024 №834 та змінено склад дисциплінарної комісії. Для проведення службового розслідування створено дисциплінарну комісію у складі: голова комісії ОСОБА_10 , члени комісії Яремчук Л., Бадьо І., ОСОБА_9 .

Висновок службового розслідування від 22.05.2024 підписано діючим складом дисциплінарної комісії відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 13.05.2024 №986 «Про внесення змін до наказу».

Суд критично ставиться до твердження позивача щодо безпідставності застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді догани, оскільки вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Крім того, як уже зазначалось судом, позивач прийняв присягу працівника поліції та добровільно взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких він повинен дотримуватися.

З аналізу наведених вище норм слідує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого є з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи.

Суд вважає, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем враховано всі обставини справи, тяжкість проступку, ступінь вини позивача, його характеристику та ставлення до виконання службових обов`язків.

Враховуючи зазначені обставини і докази у їх сукупності, суд вважає, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення повністю відповідає тяжкості вчиненого ним проступку, обставинам, за яких їх скоєно, та співмірне із заподіяною ним шкодою суспільним інтересам, у зв`язку з чим застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді догани є законним, правомірним та обґрунтованим, пропорційним та за даних обставин справедливим.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем як суб`єктом владних повноважень доведено суду обґрунтованість притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Враховуючи викладене, оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість та безпідставність позовних вимог, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат у суду відсутні.

Керуючись положеннями статей 2, 9, 72-77, 139, 242-246, 251, 262, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева

20.12.24