Справа № 120/16275/24
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

20 грудня 2024 р. Справа № 120/16275/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових-повідомлень рішень

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових-повідомлень рішень.

Як встановлено із позовної заяви, заявник просить визнати протиправними та скасувати: - податкові повідомлення-рішення від 29.04.2024 за № про збільшення суми грошового зобов`язання на суму 157843,27 грн; від 29.04.2024 за № про збільшення суми грошового зобов`язання на суму 13153,61 грн; від 29.04.2024 за № про застосування штрафної санкції на суму 340 грн.

Ухвалою від 11.12.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено 10-ти денний строк з дня вручення копії ухвали, для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав та документально обґрунтованих доводів для поновлення строку звернення з вказаним позовом до суду;

- документу про сплату судового збору у розмірі 1713,37 грн за платіжними реквізитами для перерахування судового збору.

19.12.2024 до суду позивачем подано заяву про усунення недоліків, зокрема, квитанцію про сплату судового збору від 18.12.2024, яка підтверджує доплату судового збору на суму 1713,37 грн., та клопотання про поновлення строку на звернення до суду. В обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом зазначено, що позивач фактично дізнався про порушення свого права коли ознайомився з рішеннями відповідача від 11.07.2024 за №№ 219216/99-00-66-01-03-06, 2123116/99-00-06-01-03-06, 16199-00-06-01-03-06, лише 07.11.2024, оскільки саме в цей день позивач знайшов у своєму поштовому ящику конверт з рішеннями податкового органу від 11.07.2024, який не був вручений позивачу особисто.

Вирішуючи питання наявності підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення з позовом, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України.

З її змісту встановлено, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

26.11.2020 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у справі №500/2486/19, відступив від висновків викладених у постановах Верховного Суду у справах №818/309/18 та №2540/2576/18, сформувавши правовий висновок, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України.

Норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховним Судом зазначено, що численні юридичні наслідки, які з огляду на положення Податкового кодексу України виникають або можуть виникнути внаслідок реалізації контролюючим органом своїх повноважень та обов`язків, після того, як визначене контролюючим органом грошове зобов`язання набуло статусу узгодженого, настають у значно менший строк, ніж 1095 днів. Тому, надання такого строку для звернення до суду з вимогою про оскарження податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу щодо визначення грошового зобов`язання створювало б непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, зокрема, щодо обсягу прав і обов`язків як платників податків, так і контролюючих органів. Зокрема така непропорційність здатна створити стан невизначеності щодо легітимності дій контролюючого органу, вчинених у законний спосіб у межах строку давності, встановленого статтею 102 ПК України, оскільки після звернення платника податків з відповідним позовом до суду раніше узгоджені грошові зобов`язання стають неузгодженими. У зв`язку з наведеним право ініціювати в судовому порядку спір щодо правомірності податкових повідомлень-рішень та/або інших рішень контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання об`єктивно не може існувати протягом 1095 днів, оскільки така тривалість порушує принцип правової визначеності як одного з основних елементів верховенства права, а також не забезпечує досягнення мети й завдань функціонування податкової системи.

З огляду на вказане, що норма пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України не визначає процесуального строку звернення до суду у випадку не здійснення досудового адміністративного оскарження до вищого податкового органу, а тому такий строк визначається пунктом 2 статті 122 Кодекс адміністративного судочинства України.

З урахування викладеного, суд дійшов висновку, що до податкових повідомлень-рішень Кодексом адміністративного судочинства України та Податковим кодексом України встановлені наступні види строків звернення до суду у справах даної категорії:

- шість місяців якщо позивачем не застосовувалась процедура досудового врегулювання спору;

- три місяці якщо позивачем застосовувалась процедура досудового врегулювання спору, однак рішення за результатами скарги не було прийнято або не було направлено скаржнику;

- один місяць якщо позивачем застосовувалась процедура досудового врегулювання спору та прийнято рішення про відмову в задоволенні скарги.

Як встановлено з матеріалів позовної заяви позивач 05.12.2024 звернувся до суду з вимогами про визнання протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 29.04.2024 за № про збільшення суми грошового зобов`язання на суму 157843,27 грн.; від 29.04.2024 за № про збільшення суми грошового зобов`язання на суму 13153,61 грн.; від 29.04.2024 за № про застосування штрафної санкції на суму 340 грн. Позивачем щодо вказаних податкових повідомлень - рішень проводилася процедура адміністративного оскарження, за наслідками якої рішеннями ДПС України від 11.07.2024 за № 219216/99-00-66-01-03-06, 2123116/99-00-06-01-03-06, 16199-00-06-01-03-06 ДПС України, скаргу позивача залишено без задоволення, а прийняті податкові повідомлення - рішення без змін.

Враховуючи, що позивачем вживались заходи досудового врегулювання спору, до спірних правовідносин слід застосовувати місячний строк звернення до суду з даною позовною заявою.

В той же час, адміністративний позов про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень подано до Вінницького окружного адміністративного суду 05.12.2024, тобто поза межами місячного строку.

Наведені вище посилання позивача, як на підставу поважності причин пропуску строку звернення до суду, оцінюються критично, оскільки досліджуючи матеріали адміністративного позову, судом встановлено, що Державна податкова служба України 11.07.2024 направила за адресою місця реєстрації ОСОБА_1 три рекомендовані поштові відправлення із рішеннями про результати розгляду скарг за № 21292/6/99-00-06-01-03-06; 21231/6/99-00-06-01-03-06 21241/6/99-00-06-01-03-06, які в свою чергу були врученні особисто 22.07.2024, про що свідчить відомості за трекінг номером національного оператора поштового зв`язку "Укрпошта".

З підстав зазначеного, суд констатує, що наведені заявником твердження в заяві від 19.12.2024 не відповідають дійсним обставинам, протилежного заявником не доведено, оскільки доказів, які б свідчили про поважність причин та неможливість такого звернення у строк, визначений ст. 122 КАС України, суду не надано.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 30.04.2020 по справі № 440/3092/19.

Відтак, суд дійшов висновку про необґрунтованість зазначених доводів заявника у клопотанні про поновлення строку звернення до суду.

Подане клопотання не містить в собі доводів або доказів поважності підстав пропущення позивачем строку на звернення до суду, тому судом визнаються не поважними.

Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи, що позивач у встановлений судом строк вимоги ухвали суду від 11.12.2024 не виконав, а тому така позовна заява підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових-повідомлень рішень разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна