Справа № 521/20147/24
Суддя: Громік Д. Д.
Дата ухвалення: 2024-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/521/208/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2024 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду міста Одеси Громік Д.Д., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Положеннями ч. 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вказаного зазначений позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням вимог ст.ст. 160, 161 КАС України, а саме:

Так, частиною 5 ст.160 КАС України визначено вимоги до позовної заяви, проте всупереч наведеним вимогам закону у позовній заяві позивачем не зазначено, на виконання:

- п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

- п. 7 ч. 5 ст. 160 КАС України відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- п. 11 ч. 5 ст.160 КАС України, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Відповідно до положень ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Крім цього позовну заяву позивачем подано через систему «Електронний суд».

Згідно із частинами сьомою та восьмою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 9 ст. 44 КАС України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Враховуючи відсутність відомостей про наявність в інших учасників справи зареєстрованого "Електронного кабінету", позивач зобов`язаний надати доказ надсилання іншим учасникам справи листом з описом вкладення копії поданої ним позовної заяви з доданими до неї документами.

Однак, в порушення вимог вищезазначеної норми, до заяви не додано належних доказів її надіслання відповідачу.

Суд зауважує, що у разі звернення до суду з позовною заявою через підсистему "Електронний суд" позивач зобов`язаний надати до суду один із альтернативних доказів надсилання іншим учасникам справи поданої ним позовної заяви з доданими до неї документами, а саме: доказ надсилання до Електронних кабінетів інших учасників справи через підсистему "Електронний суд" поданих до суду документів або у разі відсутності відомостей про наявність в інших учасників справи зареєстрованого "Електронного кабінету" докази надсилання таких документів листом з описом вкладення.

При цьому, суд зауважує, що у разі відсутності відомостей про наявність в інших учасників справи зареєстрованого "Електронного кабінету", докази надсилання документів іншим учасникам справи має бути виключно листом з описом вкладення.

Згідно з пунктам 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Згідно із пунктом 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" від 12.05.2006 року №211 при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф.107, а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля. Форма опису вкладення передбачає, що внесення виправлень до опису вкладення не допускається, про що зазначено безпосередньо на бланку опису вкладення.

Таким чином, належним доказом направлення копії позовної заяви іншим учасникам справи є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення.

Вказана позиція, також висловлена в ухвалі Третього апеляційного адміністративного суду від 30.05.2023р. по справі № 160/10570/23.

Суд також звертає увагу позивача, що від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень. Однак, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діючи від імені органів Національної поліції, не можуть виступати відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно визначитись з колом учасників справи та надати до суду позов, який би відповідав вимогам ст. 160 КАС України.

У порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України позивач не додав до позову документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів на підтвердження підстав звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з положеннями ст. 3, 5 Закону «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором. А тому відповідно до вимог цього Закону при поданні вказаного позову необхідно сплатити судовий збір.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17, чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Посилання позивача на ст. 288 КУпАП, суд не приймає до уваги, оскільки при оскарженні до суду постанов про адміністративні правопорушення державне мито не сплачується, а сплачується судовий збір.

Таким чином, позивачу необхідно сплати судовий збір у розмірі 605,60 грн. за реквізитами для сплати судового збору до Малиновського районного суду м. Одеси (https://ml.od.court.gov.ua/sud1519/gromadyanam/tax/) та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Згідно положень ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частина 1 статті 43 КАС України через поняття адміністративної процесуальної правоздатності встановлює, хто в адміністративному процесі може мати статус особи, яка бере участь у справі і має матеріальний інтерес у результатах її вирішення, - сторони чи третьої особи, а через поняття адміністративної процесуальної дієздатності визначає, хто з осіб, наділених адміністративною процесуальною правоздатністю, може самостійно реалізувати свої процесуальні права та обов`язки в суді.

Враховуючи, що спірні правовідносини виникли, у зв`язку з притягненням ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності, за порушення правил дорожнього руху під час керування транспортним засобом, слід зазначити наступне.

Згідно Закону України «Про дорожній рух» єдиний порядок дорожнього руху на всій території України встановлюють Правила дорожнього руху України.

Відповідно до визначення термінів, наведених у п. 1.10 Правил дорожнього руху України, водієм є особа, яка не тільки керує транспортним засобом, а також має посвідчення водія (посвідчення тракториста-машиніста, тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом, тимчасовий талон на право керування транспортним засобом) відповідної категорії.

Таким чином, при вирішенні питання про відкриття провадження в адміністративних справах щодо оскарження рішень прийнятих у зв`язку з порушенням пунктів ПДР, дотримання яких обумовлено наявність у порушника спеціального права, з метою з`ясування, чи має позивач адміністративно процесуальну дієздатність, визначену ст. 43 КАС України, для подання адміністративного позову (160 КАС України) судді, крім іншого, потрібно перевірити документ, який це право посвідчує. У даному випадку посвідчення водія.

У разі подання до суду позовної заяви (чи іншої заяви, скарги) особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, суд постановляє ухвалу про її повернення (п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України).

З урахуванням зазначеного, позивачу слід надати до суду належним чином засвідчену копію посвідчення водія, виданого на його ім`я для долучення до матеріалів справи та для направлення іншому учаснику справи.

У зв`язку з тим, що при вирішенні питання про відкриття провадження було встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 160, 161 КАС України, згідно з ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, є підстави для залишення заяви без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Позивачу протягом 5 (п`яти) календарних днів, з дня отримання зазначеної ухвали необхідно усунути недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду.

Роз`яснити позивачу, що, у разі виконання вимог суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Д. Громік