Справа № 320/44965/24
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 грудня 2024 року м. Київ №320/44965/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (вул. Бульварно-Кудрявська, 16, м. Київ, 04053, ), в якому просить суд:

1. визнати незаконними та неконституційними дії та бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві за всіма наведеними фактами порушень вимог Законів та Конституції України, наведеними в позовній заяві;

2. зобов?язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві виконати перерахунок пенсій за фактами порушень за 2014-2024 роки, використовуючи незмінні до псевдореформ статті (можливо використати редакцію на 01.01.2011 Закону (1.1) та надати позивачу перелік формул та реальних розрахунків і результатів всіх перерахунків та виплатити всі борги:

2.1 - перерахувати основну пенсію за віком з використанням показника середньої зарплати в країні за попередній рік замість трьох попередніх років, починаючи з 2014 року до сьогодні та виплатити різницю з 2014 року до сьогодні та платити в майбутньому постійно. Недоплата основної пенсії складає приблизно 0,4х(суми виплаченої), враховуючи використання наступного пункту 2.2;

2.2 - Перерахувати основну пенсію за віком з врахуванням коефіцієнту 1,35 для оцінки кожного року стажу та врахуванням мінімального основного базового стажу 20 років, всі інші роки вважати понаднормовими з відповідними Закону (2) збільшеннями пенсії та виплатити різницю з 2014 року до сьогодні та платити в майбутньому постійно;

2.3 - Нарахувати та виплатити щомісячну додаткову пенсію учасника ліквідації аварії на ЧАЕС 2 категорії за шкоду, заподіяну здоров?ю, у розмірі 30 процентів мінімальної пенсії за віком (див. редакцію 01.01.2007), починаючи з 2014 року до сьогодні (сума доплат = 31788 грн на 01.09.24) та продовжувати нараховувати і виплачувати її надалі в такому розмірі;

2.4 - Нарахувати та виплатити щомісячну додаткову пенсію як дитині війни у розмірі 30 процентів мінімальної пенсії за віком (див редакцію 01.01.2007), починаючи з 2014 року до сьогодні (сума доплат = 44731 грн на 01.05.2024) та продовжувати нараховувати і виплачувати її надалі в такому розмірі;

3. знайти можливість прийняти рішення для влади з вимогою, пропозицією про притягнення до фінансової та кримінальної відповідальності за злочинні порушення вимог Конституції України та Законів всіх вказаних в цій Позовній заяві, хто був причетний до прийняття неконституційних неправових змін.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справа №320/44965/24 передана 02.10.2024 до розгляду судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2024 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.

На виконання вимог ухвали від 03.10.2024 позивачем подано до суду уточнену позовну заяву з викладенням позовних вимог в наступній редакції:

- визнати незаконними, неконституційними та протиправними дії та бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві за всіма фактами порушень вимог Законів та Конституції України, наведеними в позові та зобов?язати вчинити перерахунки та здійснити виплати на відшкодування шкоди за 2014-2024 роки, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю:

2.1 - Перерахувати основну пенсію за віком з використанням показника середньої зарплати в країні за попередній рік замість трьох попередніх років, з врахуванням коефіцієнту 1,35 для оцінки кожного року стажу, починаючи з 2014 року до сьогодні та виплатити різницю з 2014 року до сьогодні та платити в майбутньому постійно. Приклад розрахунків в доказах втрат. Виплатити недоплату основної пенсії, що складає 1 301 553.94 грн (один мільйон триста одна тисяча п`ятсот п`ятдесят три грн 94 коп.);

2.2 - Врахувати відповідно до Закону (2) Стаття 56 мінімальний основний стаж 20 років, всі інші роки стажу вважати понаднормовими з відповідними розрахунками надалі;

2.3 - Нарахувати та виплатити щомісячну додаткову пенсію учасника ліквідації аварії на ЧАЕС 2 категорії за шкоду, заподіяну здоров?ю, у розмірі 30 процентів мінімальної пенсії за віком, починаючи з 2014 року до сьогодні (сума доплат на кінець 2024 року = 33 962,46 грн (тридцять три тисячі дев?ятсот шістдесят дві грн 46 коп.) на 31.12.24) та продовжувати нараховувати і виплачувати її надалі в реально законному розмірі;

2.4 - Нарахувати та виплатити щомісячну додаткову пенсію як дитині війни у розмірі 30 процентів мінімальної пенсії за віком, починаючи з 2014 року до сьогодні (сума доплат на кінець 2024 року = 47 741,94 грн (сорок сім тисяч сімсот сорок одна грн 94 коп.) на 31.12.2024) та продовжувати нараховувати і виплачувати її надалі в реально законному розмірі;

2.5 - Нарахувати та виплатити моральні втрати за весь період брехні в сумі 400 000 грн (чотириста тисяч грн);

- прийняти рішення для влади з вимогою, пропозицією про притягнення до фінансової та кримінальної відповідальності за злочинні порушення вимог Конституції України та Законів і Рішень КСУ всіх, хто був у владах та причетний до прийняття неконституційних неправових змін, вказаних в цій позовній заяві. Їх дії загрожують національній безпеці України. Якби не систематичні порушення владами вимог Конституції та Законів України Україна б розвивалась, а суди б мали можливість розглядати більш серйозні справи з викоріненням корупції.

Також, позивачем в уточненій позовній заяві викладено вимогу про поновлення строку звернення до суду, мотивуючи порушення строку звернення до суду, поданням звернень до Президента України та депутатів.

Розглянувши клопотання про поновлення строку звернення до суду, встановлено наступне.

31 березня 2021 року Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у справі № 240/12017/19 (адміністративне провадження № К/9901/15971/20) ухвалив постанову, в якій застосував шестимісячний строк звернення до адміністративного суду у справі про перерахунок та виплату заборгованості з пенсії. При цьому, Верховний Суд вважав, що з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

У цій справі Верховний Суд також відступив від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 року у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 року у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження №К/9901/36805/18), від 25.02.2021 року у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження №К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження №К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18).

До того ж, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначила, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Крім того, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Отже, суддя керується висновком Верховного Суду, викладеного у вказаній вище справі № 240/12017/19.

Так, відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства , пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії).

Так, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 року у справі №510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Суд зазначає, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Як свідчать матеріали справи, позивачем подано до суду позовну заяву 28.09.2024 з вимогою здійснити перерахунок пенсії з 2014 року.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду в частині позовних вимог за період, що передує шестимісячному строку звернення до суду з цим позовом. При цьому, суд вважає, що отримання позивачем листа відповідача у відповідь на його звернення щодо виплати пенсії також не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Позивачем не надано жодних доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

Позивач має виявляти зацікавленість щодо сум щомісячно виплаченої пенсії.

Поважних підстав для поновлення строку звернення до суду позивач у справі не зазначив.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на що, позовна заява в цій частині підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 123, 248 КАС України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії повернути в частині позовних вимог про зобов?язання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві здійснити перерахунок та виплату пенсії за період з 2014 року по 27.03.2024.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Парненко В.С.