Справа № 701/1370/24
Суддя: Калієвський І. Д.
Дата ухвалення: 2024-12-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №701/1370/24
Провадження №2-а/701/12/24
У Х В А Л А

19 грудня 2024 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , представника позивача адвоката :Мельник Василя Володимировича до ОСОБА_2 , Головне управління національної поліції в Одеській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся до суду із позовною заявою до відповідача про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі.

Розглянувши подану позовну заяву та додані до неї матеріали, суд вважає за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові-для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Відповідно до ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Позивачем в позовній заяві зазначено відповідачем ОСОБА_2 , разом з тим, згідно правого висновку Верховного Суду у постанові від 17.09.2020 у справі № 742/2298/17 при розгляді справ про адміністративні правопорушення посадові особи відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 235 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Суд звертає увагу на те, що представником позивача у позовній заяві не зазначено адреси електронної пошти відповідачів, не зазначено відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету. Представником позивача не надано жодного доказу з якого суд міг би ідентифікувати особу позивача (копії паспорта позивача).

Також представником позивача в якості доказу суду надано копію постанови про накладення адміністративного стягнення відносно позивача яка є фактично нечитабельною.

Крім того дана позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України, згідно з якою до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір »особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

У постанові від 18.03.2020 (провадження №11-1287апп18) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13.12.2016 (провадження № 21-1410а16) про те, що у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом № 3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права вказала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.03.2020, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Згідно ч. 2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу для виконання вимог ч. 1 ст. 123 КАС України слід подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору. Без усунення зазначених недоліків позовна заява не може бути прийнята до провадження суду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані висновки не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Як вбачається із наданої заяви, вимоги закону при її поданні у повному обсязі не виконано.

Невиконання вимог КАС України, є підставою для залишення заяви без руху, відповідно до положень ст.169 КАС України з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суд вважає необхідним залишити даний адміністративний позов - без руху, одночасно роз`яснивши позивачу, що відповідно до ч. 3ст. 169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 171 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст.121, 160, 161 КАС України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 121, 123, 160,161, 169, 241-243, 248, 256 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 , представника позивача адвоката :Мельник Василя Володимировича до Гайдан Романа Вадимовича, Головне управління національної поліції в Одеській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі - залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених в її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.Д. Калієвський