Справа № 580/5213/24
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 року справа № 580/5213/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А. В., розглянувши у письмовому провадженні у спрощеному позовному провадженні позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

23.05.2024 ОСОБА_1 (далі позивач) в особі представника адвоката Бобра Дениса Олександровича подав позов до Головного управління ДПС у Черкаській області (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Черкаській області №7-дс від 07.05.2024 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Обгрунтовуючи позовну заяву позивач зазначив, що є державним службовцем на посаді головного державного інспектора відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС в Черкаській області. Наказом відповідача №7-дс від 07.05.2024 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме порушення правил етичної поведінки державних службовців, що призвело до недотримання вимог пунктів 21.1.2, 21.1.3 частини першої статті 21 Податкового кодексу України, вимог пунктів 2, 3 статті 4, пунктів 2, 7 частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», статей 33, 38, 43 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (зі змінами), пунктів 4.1, 4.2 розділу 4, пункту 5.1 розділу 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52 (зі змінами), пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216 (зі змінами), пункту 1 розділу IV. «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування (зі змінами), затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби 05.08.2016 №158 (у редакції наказу Національного агентства України з питань державно служби від 28.04.2021 № 72-21), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.08.2016 №1203/29333, наказу ГУ ДПС від 18.01.2021 № 105 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 ».

Позивач вважає спірний наказ протиправним внаслідок порушення процедури здійснення дисциплінарного провадження та недоведеності вчинення дисциплінарного проступку за обставин, вказаних у наказі.

Стверджує, що спірний наказ не відповідає вимогам ч. 2 ст. 77 Закону України «Про державну службу», тому є необгрунтованим, що є окремою підставою для його скасування, оскільки в оскаржуваному наказі відсутній стислий виклад обставин справи, а саме не вказано ані дати вчинення дисциплінарного проступку, ані обставин його вчинення. Відповідач обмежився виключно цитуванням правових норм, які ніби то порушені позивачем, однак за яких обставин, коли відбулись ці порушення в наказі не зазначено.

При цьому позивач посилається на правові позиції Верховного Суду, сформовані у постановах від 04.09.2020 у справі №826/6165/17, від 01.11.2022 у справі №380/3045/21, від 12.08.2022 у справі №1340/4847/18.

Також вважає, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності з порушенням строків, визначених ч. 3 ст. 65, ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу», якими передбачено, що дисциплінарне стягнення не може застосовуватися, якщо минув один рік після вчинення відповідного дисциплінарного проступку та не пізніше шести місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку (не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці).

Так, відповідач вважає дисциплінарним проступком здійснення позивачем системно дій в ІКС ДПС, які пов`язані з ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період з 13.01.2023 по 27.04.2023 та відраховує строк на притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності з 05.03.2024 дати отримання листа Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 05.03.2024 №1026/55/122/01-2024, яким повідомлено Відповідача про відсутність підстав для притягнення Позивача до адміністративної відповідальності. Разом з тим, інформацію про факти вчинення дій позивачем стосовно платника податків ОСОБА_2 , по якій наказами ГУ ДПС у Черкаській області врегульовано конфлікт інтересів, надано відповідачу листом Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 11.09.2023 № 22381/7/99-00-1402-07. Таким чином керівник державної служби, маючи можливість отримати доступ до будь-якої службової документації управління, міг дізнатись про вчинення позивачем дисциплінарного проступку саме з моменту отримання вказаного листа, що вказує на початок перебігу шестимісячного строку, визначеного ч. 3 ст. 65, ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу», з 11.09.2023.

Закінчення шестимісячного строку припадає на 12.03.2024, однак у період з 11.09.2023 по 07.05.2024 (день винесення спірного наказу) позивач двічі перебував у відпустках: з 11.09.2023 по 24.09.2023 (включно), 14 календарних днів, наказ від 05.09.2023 № 246-в, та з 12.04.2024 по 06.05.2024 (включно), 15 календарних днів, наказ від 12.04.2024 номер № 60-в.

На період шестимісячного строку припала відпустка Позивача з 11.09.2023 по 24.09.2023, тобто строк на притягнення до дисциплінарної відповідальності припадає 01.04.2024. Таким чином спірний наказ винесений з пропуском шестимісячного строку з моменту, коли керівник державної служби міг дізнатися про вчинення позивачем дисциплінарного правопорушення, внаслідок чого є протиправним та підлягає до скасування.

Щодо пропуску річного строку після вчинення дисциплінарного правопорушення, то об`єктивна сторона дисциплінарного проступку сформульована як триваюче правопорушення, останнім днем вчинення якого є 27.04.2023. Таким чином річний строк з моменту закінчення вчинення дисциплінарного проступку сплив 27.04.2024. Разом з тим, до дисциплінарної відповідальності Позивача притягнуто наказом від 07.05.2024, тобто поза межами вказаного строку. При цьому, перебування у відпустці не віднесено Законом України «Про державну службу» до підстав для продовження чи поновлення присічного строку на притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Також позивач вважає, що в його діях відсутні ознаки складу адміністративного правопорушення, оскільки для кваліфікації дій як таких, що вчинені в умовах потенційного чи реального конфлікту інтересів, необхідною умовою є вплив приватного інтересу на об`єктивність та неупередженість державного службовця під час реалізації дискреційних повноважень, прийняття рішень в межах посадових обов`язків. Проте позивачем не приймались рішення щодо суб`єкта господарювання, не надавалися переваги з прийняттям будь-яких рішень щодо його діяльності, державним службовцем не здійснювалося внесення жодних змін в ІКП платника, а також не здійснювалося коригування показників поданої ним звітності. Тобто доводи дисциплінарної комісії в частині порушення вимог антикорупційного законодавства, наказів про врегулювання конфлікту інтересів не заслуговують на увагу через невчинення позивачем будь яких дій, які створили б для нього необхідність вирішення конфлікту інтересів чи звернення з зовнішнім контролем.

Вважає, що в його діях відсутня ознака протиправності поведінки, оскільки доступ до інформації отримано ним правомірно, в порядку, визначеному чинним законодавством. Стверджує, що, отримуючи наведену інформацію, не переслідував явно протиправну мету, доступ до інформації здійснено з метою формування та подачі щорічних декларацій. Крім того, подання Дисциплінарної комісії не містить жодних вказівок на настання негативних (шкідливих) наслідків в результаті вчинення Позивачем дій, які пов`язані з переглядом інформацій стосовно суб`єкта господарювання в ІКС "Податковий блок" та ІКС "Єдине вікно податкової звітності", а також не містить жодних відомостей про ступінь тяжкості таких наслідків. Також у поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, якої істотної шкоди дії Позивача завдали охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.

Вважає, що вказаним спростовуються висновки відповідача про наявність в діях Позивача дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 65 Закону України № 889-VIII,

Окрім цього вважає, що при винесенні спірного наказу Відповідачем не враховано характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку. За ступінню тяжкості видів дисциплінарних стягнень догана є менш тяжким дисциплінарним стягненням ніж попередження про неповну службову відповідність та може бути застосована за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 65 Закону України N 889-VIII від 10.12.2015 "Про державну службу". Посилається на правові висновки, сформульовані в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 6 липня 2021 по справі № 808/991/17.

Також при вирішенні питання про вид дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано позитивну характеристику, відсутність дисциплінарних стягнень, тобто наявність обставин, що у відповідності до ч. 2 ст. 67 Закону України «Про державну службу» пом`якшують відповідальність держслужбовця та застосовано найбільш суворе дисциплінарне стягнення за даний вид правопорушення попередження про неповну службову відповідність, що вказує на неправомірність спірного наказу.

Відповідач проти позову заперечив. У відзиві на позовну заяву, наданому до суду 13.08.2024, вказав, що головним державним інспектором відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС Швачкою Ярославом було проведено дії в ІКС ДПС відносно платника податків ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , а саме: 13.01.2023 - здійснено дії у режимі «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»; 06.03.2023 - здійснено дії у режимі «Реєстраційні дані», «Податкова звітність» та «Перегляд документів податкової звітності»; 17.04.2023 здійснено дії у режимі «Реєстраційні дані», «Податкова звітність» та «Перегляд документів податкової звітності». Вказані дії вчинені відповідачем без належних на те підстав та поза межами посадової інструкції від 01.11.2022 та Положення від 15.02.2023, що є перевищенням службових повноважень, внаслідок чого порушено вимоги ст. 28 та ст. 33 Закону України «Про державну службу». Вважає, що позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності на законних підставах.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 28.05.2024 у справі №580/5213/24 позовну заяву було повернуто позивачу.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2024 ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 28.05.2024 скасована, справа направлена до Черкаського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 29.07.2024 визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду, поновлено строк звернення до суду, позовна заява прийнята до розгляду, вирішено здійснювати розгляд справи у письмовому провадженні без виклику сторін.

Ухвалою суду від 29.07.2024 відмовлено у задоволенні клопотання позивача про витребування доказів.

Ухвалою суду від 09.08.2024 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі.

Відповідачем разом з відзивом на позовну заяву заявлено клопотання про розгляд справи у відкритому судовому засіданні з викликом сторін з посиланням на частину 5 статті 262 КАС України.

Розглянувши заявлене клопотання суд зазначає, що частиною 5 статті 262 КАС України передбачено, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно пункту 2 частини 6 вказаної статті суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи, що позовна заява та відзив на позовну заяву грунтуються лише на письмових доказах, суд вважає, що характер спірних відносин та предмет доказування не вимагають усних пояснень сторін, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити та здійснити розгляд справи у письмовому провадженні.

З`ясувавши доводи сторін, викладені у позовній заяві та відзиві на позовну заяву, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи. суд встановив такі фактичні обставини.

11.09.2024 до Головного управління ДПС у Черкаській області надійшов лист Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС від 11.09.2023 №22381/7/99-00-14-02-07 стосовно відпрацювання корупційного ризику - «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності», яким встановлено можливе порушення вимог Закону та Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52 посадовими особами ГУ ДПС.

Вказаним листом повідомлено, що під час проведення періодичного перегляду та аналізу Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності) встановлені факти вчинення дій, зокрема, ОСОБА_3 , стосовно платників податків, по якому наказами ГУ ДПС врегульовано потенційний конфлікт інтересів.

Вказаним листом Департамент зобов`язав відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС здійснити проведення перевірки та вжити заходів відповідно до вимог Закону. До вказаного листа були додані роздруківки Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності), у яких було відображено факти використання інформаційно-комунікаційних систем ДПС відповідними працівниками ГУ ДПС.

Відповідно до розпорядження ГУ ДПС від 11.09.2023 №61-р «Про проведення тематичної перевірки» робочою групою відділу з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Черкаській області проведено тематичну перевірку щодо з`ясування викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС від 11.09.2023 №22381/7/99-00-14-02-07 обставин можливого вчинення порушень вимог Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (зі змінами) (далі - Закон) головним державним інспектором відділу позапланових перевірок оподаткування фізичних осіб управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС Нечипоренко Оленою Миколаївною, головним державним інспектором відділу адміністрування ПДВ управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС Лисенко Катериною Володимирівною та головним державним інспектором відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС Швачкою Ярославом Яковичем.

За результатами тематичної перевірки складено акт №10/23-00-14-14 від 13.10.2023, яким встановлено, що головним державним інспектором відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС Швачкою Ярославом було проведено дії в ІКС ДПС відносно платника податків ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), а саме: 13.01.2023 - здійснено дії у режимі «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»; 06.03.2023 - здійснено дії у режимі «Реєстраційні дані», «Податкова звітність» та «Перегляд документів податкової звітності»; 17.04.2023 здійснено дії у режимі «Реєстраційні дані», «Податкова звітність» та «Перегляд документів податкової звітності».

Виходячи зі встановленого, Швачкою Ярославом на порушення вимог ст. 28 та ст. 33 Закону систематично протягом 2023 року вчинялись дії в ІКС ДПС відносно ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) без належних на те підстав та поза межами Посадової інструкції від 01.11.2022, а також Положення від 15.02.2023, що є перевищенням службових повноважень.

За результатами тематичної перевірки начальником відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Черкаській області направлена доповідна записка на ім`я в.о. начальника Головного управління ДПС у Черкаській області, якою пропонувалось направити матеріали тематичної перевірки щодо встановлення фактів порушень вимог Закону №1700 до УСР в Черкаській області ДСР НП України для прийняття рішення щодо наявності або відсутності в діях посадових осіб ГУ ДПС складу адміністративних порушень, пов`язаних з корупцією, та за результатами отримання відповіді від УСР в Черкаській області ДСР НП України надати пропозиції керівнику ГУ ДПС для прийняття управлінського рішення щодо доцільності притягнення працівників до дисциплінарної відповідальності відповідно до вимог чинного законодавства України.

Листом від 05.03.2024 №1026/55/122/01-2024 Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України повідомило Головне управління ДПС у Черкаській області про відсутність підстав для констатації порушення вимог статті 28 Закону №1700 та, відповідно, підстав для притягнення до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією. Проте звернуло увагу, що дії посадових осіб, зокрема, ОСОБА_1 , свідчать про можливе вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.п. 2,7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу».

На підставі листа Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 05.03.2024 №1026/55/122/01-2024 наказом Головного управління ДПС у Черкаській області від 07.03.2023 №3-дп було порушено дисциплінарне провадження стосовно позивача.

Під час проведення дисциплінарного розслідування позивач надав письмові пояснення від 11.03.2024. у яких зазначив, що здійснив перегляд декларацій ФОП ОСОБА_2 з метою дотримання вимог Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції» в частині необхідності декларувати не лише свій майновий стан, а і майновий стан членів сім`ї, а саме дружини ОСОБА_2 . Дисциплінарною комісією було встановлено, що ОСОБА_3 проведено дії в ІКС ДПС стосовно фізичної особи підприємця ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є його дружиною, а саме:

13.01.2023 здійснено дві дії у режимі «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»;

06.03.2023 здійснено 14 дій у режимі «Реєстраційні дані», «Податкова звітність» та «Перегляд документі податкової звітності»;

27.04.2023 здійснено 5 дій у режимі «Реєстраційні дані», «Податкова звітність» та «Перегляд документів податкової звітності».

Здійснення вказаних дій підтверджується інформацією, встановленою під час дисциплінарного провадження (т. 1, а.с. 13-174).

Посадовою інструкцією головного державного інспектора відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту Швачки Ярослава не передбачено здійснення відпрацювання ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ); за період з 13.01.2023 по 27.04.2023 управлінням податкового аудиту не проводилися контрольно-перевірочні заходи по ФОП ОСОБА_2 . ОСОБА_4 протягом 2023 року не залучався для надання практичної допомоги іншим структурним підрозділам ГУ ДПС, а отже не був уповноважений на здійснення будь-яких дій стосовно ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Крім того, ОСОБА_3 18.01.2021 (№137/23-00-07-0116 повідомлення) повідомлено безпосереднього керівника про наявність потенційного конфлікту інтересів, пов`язаного з ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який в подальшому врегульований наказом ГУ ДПС від 18.01.2021 №105 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 » шляхом здійснення зовнішнього контролю за виконанням повноважень на посаді головного державного ревізора- інспектора відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС, пов`язаних з ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Наказом ГУ ДПС від 18.01.2021 №105 визначені особи, уповноважені на проведення зовнішнього контролю, а саме: заступник начальника управління начальник відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС Моцний Броніслав Анатолійович, а у разі його тимчасової відсутності заступник начальника відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС Мальченко Тетяна Сергіївна.

Відповідно до наказу ГУ ДПС від 18.01.2021 №105 прямо визначено перелік дій, які повинні здійснюватися ОСОБА_3 , а саме:

« 4.1 узгоджувати з уповноваженими особами усі дії, зміст рішень чи проектів рішень, що приймаються або розробляються стосовно суб`єкта господарювання, зазначеному у п. 1 цього наказу;

4.2 письмово повідомляти уповноважених осіб не пізніше наступного робочого дня, з моменту коли стало відомо про будь-які зміни чи обставини, що можуть призвести до виникнення реального конфлікту інтересів або інших порушень чи обмежень, визначених нормами чинного антикорупційного законодавства.».

Фактично ОСОБА_3 вчиненні дії в ІКС ДПС на порушення визначених вимог наказу ГУ ДПС від 18.01.2021 №105 без узгодження з уповноваженими особами.

Документи, які підтверджують інформування уповноважених осіб відповідно до наказу ТУ ДПС від 18.01.2021 №105 про наміри або необхідність здійснювати дії в ІКС ДПС, що стосуються ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), відсутні.

Пунктом 3.5 розділу 3 Правил визначено, що працівники зобов`язані вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаними з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватися вимог фінансового контролю.

Пунктом 5.1 розділу 6 Правил визначено, що працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Пунктом 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216 (зі змінами), користувачу забороняється використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією.

Відповідно до вимог Правил ОСОБА_4 був ознайомлений 05.07.2021 із вимогами щодо дотримання правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України.

За результатами дисциплінарного провадження Дисциплінарною комісією встановлено в діях позивача дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону №889 (порушення правил етичної поведінки державних службовців), що призвело до недотримання вимог пунктів 21.1.2, 21.1.3 частини першої статті 21 Податкового кодексу України, вимог пунктів 2.3 статті 4, пунктів 2.7 частини першої статті 8 Закону №889, статей 33, 38, 43 Закону №1700, пунктів 4.1, 4.2 розділу 4, пункту 5.1 розділу 5 Правил, пунктів 7.2, 7.3 Порядку, пункту 1 розділу 1V Загальних правил етичної поведінки, наказу ГУ ДПС від 18.01.2021 №105 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів ОСОБА_1 ».

Дисциплінарна комісія з урахуванням ступеня вини рекомендувала застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність відповідно до пункту 3 частини першої статті 66 Закону №889.

Наказом Головного управління ДПС у Черкаській області від 07.05.2024 №7-дс за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону України від 10.12.2015 №889-V111, а саме порушення правил етичної поведінки державних службовців), що призвело до недотримання вимог пунктів 21.1.2, 21.1.3 частини першої статті 21 Податкового кодексу України, вимог пунктів 2.3 статті 4, пунктів 2.7 частини першої статті 8 Закону №889, статей 33, 38, 43 Закону України від 14.10.2014 №1700-V11 «Про запобігання корупції», пунктів 4.1, 4.2 розділу 4, пункту 5.1 розділу 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 №52, пунктів 7.2, 7.3 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216, пункту 1 розділу 1V «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства з питань державної служби 05.08.2016 №158 (у редакції наказу Національного агентства України з питань державної служби від 28.04.2021 №72-21), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.08.2016 №1203/29333, наказу ГУ ДПС від 18.01.2021 №105 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів ОСОБА_1 » до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, передбачене пунктом 3 частини першої статті 66 Закону України «Про державну службу».

Не погоджуючись з наказом про застосування дисциплінарного стягнення позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим у справі фактичним обставинам суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Керуючись ст. 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний:

1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;

3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;

4) з повагою ставитися до державних символів України;

5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;

6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення);

8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;

10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;

11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;

12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;

13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Відповідно до ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

За приписами ч. 1 ст. 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Стаття 71 Закону № 889-VIII передбачає, що порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема:

1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії;

2) порядок формування дисциплінарної комісії;

3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Пункти 4, 7, 24 Порядку № 1039 встановлюють, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Сторонами у справі не заперечується та підтверджено матеріалами справи, що головним державним інспектором відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС Швачкою Ярославом було проведено дії в ІКС ДПС відносно платника податків ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є його дружиною, а саме: 13.01.2023 - здійснено дії у режимі «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП»; 06.03.2023 - здійснено дії у режимі «Реєстраційні дані», «Податкова звітність» та «Перегляд документів податкової звітності»; 27.04.2023 здійснено дії у режимі «Реєстраційні дані», «Податкова звітність» та «Перегляд документів податкової звітності».

Вищезазначені дії позивача, за висновками здійсненого дисциплінарного провадження, призвели до порушень правил етичної поведінки державних службовців, що призвело до недотримання вимог пунктів 21.1.2, 21.1.3 ч. 1 ст. 21 Податкового кодексу України, пунктів 2, 3 ст. 4, пунктів 2, 7, 10 ч. 1 ст. 8 Закону № 889-VII, статей 33, 38, 43 Закону України від 14.10.2014 №1700-V11 «Про запобігання корупції», пунктів 4.1, 4.2 розділу 4, пункту 5.1 розділу 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 №52, пунктів 7.2, 7.3 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216, пункту 1 розділу 1V «Використання службового становища, ресурсів та інформації» Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства з питань державної служби 05.08.2016 №158 (у редакції наказу Національного агентства України з питань державної служби від 28.04.2021 №72-21), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.08.2016 №1203/29333, наказу ГУ ДПС від 18.01.2021 №105 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів ОСОБА_1 »

Так, відповідно до посадової інструкції державного службовця головного державного інспектора відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту, затвердженої 01.11.2022 в.о. начальника ГУ ДПС Гришком Сергієм (далі - Посадова інструкція від 01.11.2022) Швачки Ярослава, до його посадових обов`язків належить:

проведення планових та позапланових перевірок платників податків юридичних осіб з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за якими належить до повноважень ГУ ДПС;

виявлення та аналіз порушень податкового законодавства щодо використання суб`єктами господарювання схем і механізмів збільшення витрат, податкового кредиту з ПДВ, утворення збитковості/малоприбутковості, заниження доходу/податкових зобов`язань з ПДВ, виявлених у ході документальних перевірок;

виявлення під час документальних перевірок фактів проведення платниками податків контрольованих операцій, звіт про які не подано;

занесення даних щодо підготовки, оформлення та проведення документальних перевірок до підсистеми «Податковий аудит» ІТС «Податковий блок»;

реалізація результатів документальних перевірок, супроводження до моменту надходження донарахованих податкових зобов`язань до бюджету.

Відповідно до Положення про відділ перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту ГУ ДПС, затвердженого в.о. начальника ГУ ДПС Гришком Сергієм 15.02.2023 (далі - Положення від 15.02.2023) основними завданнями та функціями відділу є:

- здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарської діяльності юридичними особами податкового законодавства, правильністю обчислення, повнотою і своєчасністю сплати до бюджетів податків, зборів, інших обов`язкових платежів, встановлених законодавством, шляхом організації проведення документальних перевірок;

- здійснення документальних перевірок платників податків з метою досягнення щонайменшої кількості виникнення фактів правопорушень у сфері оподаткування;

- підвищення якості і результативності контролю за додержанням юридичними особами податкового законодавства, правильністю обчислення, повнотою і своєчасністю сплати до бюджету податків, зборів, інших обов`язкових платежів, установлених законодавством;

- забезпечення контролю за якістю матеріалів перевірок суб`єктів господарювання.

Пунктом 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216 (зі змінами), користувачу забороняється використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією.

Як встановлено вище, під час тематичної перевірки встановлено факт вчинення позивачем дій у ІКС ДПС стосовно близької їй особи, а саме ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є його дружиною, однак від позивача не надходили інші повідомлення щодо можливого вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до Правил етичної поведінки, затверджених наказом ДПС України №52:

- працівники зобов`язані діяти доброчесно, а саме: не використовувати службове становище в приватних інтересах (пункт 4.2);

- працівники повинні використовувати своє службове становище , ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України (пункт 5.1).

Частина 1 статті 65 Закону № 889-VIII передбачає, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно пункту 2 частини 2 статті 65 № 889-VIII дисциплінарним проступком є порушення правил етичної поведінки державних службовців.

Проаналізувавши вказані норми та обставини справи, суд дійшов висновку, що вищезазначені дії свідчать про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону №889, а саме порушення правил етичної поведінки державних службовців, яке виразилось у неправомірному перегляді інформації в ІКС ДПС у відношенні ФОП ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Згідно частини 2 статті 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Згідно частини 4 статті 66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Враховуючи, що відповідачем доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність здійснено на законних підставах.

Щодо доводів позивача про те, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем не враховані характер і тяжкість вчиненого дисциплінарного проступку, позитивну характеристику та відсутність дисциплінарних стягнень, які у відповідності до ч. 2 ст. 67 Закону -VIII пом`якшують відповідальність держслужбовця та застосовано найбільш суворе дисциплінарне стягнення за даний вид правопорушення, в той час як за ступінню тяжкості видів дисциплінарних стягнень, догана є менш тяжким дисциплінарним стягненням ніж попередження про неповну службову відповідність.

Суд зазначає, що згідно частини 1 статті 67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно частини 2 статті 67 Закону №889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;

3) високі показники виконання службових завдань;

4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У даній справі пом`якшуючою обставиною є відсутність у позивача дисциплінарних стягнень.

Водночас позитивна характеристика не є свідченням попередньої бездоганної поведінки, позаяк позивач вчиняв дисциплінарні проступки, а саме: неправомірний перегляд інформації в ІКС ДПС у відношенні ФОП ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), неодноразово.

Зі змісту подання вих№15/23-00-7204 від 15.04.2024 вбачається, що Дисциплінарною комісією враховані ті обставини, що позивач був обізнаний про визначені Правилами та Порядком встановлені обмеження, заборони при поводженні з інформацією, здійснював системно дії в ІКС ДПС, які пов`язані з ФОП ОСОБА_2 за період з 13.01.2023 по 27.04.2023 без належних на те підстав та поза межами посадової інструкції від 01.11.2021, а також положення про відділ в особистих цілях, не пов`язаних з виконанням функцій, закріплених за структурним підрозділом, та був особисто ознайомлений з наказом ГУ ДПС у Черкаській області від 18.01.2021 №105 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у Швачки Ярослава», проте всупереч вимог вказаного наказу здійснював дії без узгодження з уповноваженими особами.

Отже відповідач врахував характер вчиненого дисциплінарного проступку та ступінь вини позивача.

Також згідно частини 4 статті 66 Закону №889-VIII застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 65 цього Закону є дискреційним повноваженням керівника державної служби.

Отже доводи позивача, що при вирішенні питання про вид дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано, що попередження про неповну службову відповідність є більш суворим стягненням та може бути застосована догана, є необгрунтованими.

Таким чином судом встановлено наявність підстав для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Щодо строків для застосування дисциплінарного стягнення суд зазначає наступне.

Частиною 3 статті 65 Закону №889-VIII передбачено, що державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Згідно частини 5 статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Позивач посилається на ту обставину, що керівник державної служби міг дізнатись про вчинення позивачем дисциплінарного проступку з моменту отримання листа Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції від 11.09.2023 № 22381/7/99-00-1402-07, адресованого відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Черкаській області, і яким відповідачу надано інформацію про факти вчинення дій позивачем стосовно платника податків ОСОБА_2 , по яких наказами ГУ ДПС у Черкаській області врегульовано конфлікт інтересів.

Отже початок перебігу шестимісячного строку, визначеного ч. 3 ст. 65, ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу», починається з 11.09.2023.

Закінчення шестимісячного строку припадає на 12.03.2024, однак у період з 11.09.2023 по 07.05.2024 (день винесення спірного наказу) Позивач двічі перебував у відпустках: з 11.09.2023 по 24.09.2023 (включно), 14 календарних днів, наказ від 05.09.2023 № 246-в, та з 12.04.2024 по 06.05.2024 (включно), 15 календарних днів, наказ від 12.04.2024 номер № 60-в. На період шестимісячного строку припала відпустка позивача з 11.09.2023 по 24.09.2023, тобто шестимісячний строк на притягнення до дисциплінарної відповідальності припадає на 01.04.2024 і є пропущеним.

Су погоджується з вказаними доводами позивача, тому доходить висновку, що днем виявлення дисциплінарного проступку є 11.09.2023 року, а тому наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності від 07.05.2024 №7-дс прийнятий з порушенням шестимісячного строку від дати, коли відповідач дізнався про вчинення дисциплінарного проступку.

Щодо пропуску річного строку після вчинення дисциплінарного правопорушення, то об`єктивна сторона дисциплінарного проступку сформульована як триваюче правопорушення, останнім днем вчинення якого є 27.04.2023. Таким чином річний строк з моменту закінчення вчинення дисциплінарного проступку сплив 27.04.2024. Разом з тим, до дисциплінарної відповідальності Позивача притягнуто наказом від 07.05.2024, тобто поза межами вказаного строку. При цьому, перебування у відпустці не віднесено Законом України «Про державну службу» до підстав для продовження чи поновлення присічного строку на притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Отже наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності від 07.05.2024 №7-дс прийнятий з порушенням річного строку від дати його вчинення (остання дата 27.03.2023).

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи, що наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності від 07.05.2024 №7-дс прийнятий з порушенням строків, передбачених частиною 3 статті 65 та частиною 5 статті 74 Закону №889-VIII, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає, що у позовній заяві, поданій представником позивача Бобром Д.О., позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача витрати на сплату правової допомоги та судового збору в розмірі 15 000 грн.

Згідно ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати підлягають відшкодуванню в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

За приписами статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 статті 139 КАС України передбачено, шо при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За змістом частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

В матеріалах справи міститься копія пенсійного посвідчення позивача серії НОМЕР_2 , згідно якого позивач отримує пенсію по інвалідності 2 групи довічно, а тому звільнений від сплати судового збору відповідно до пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Щодо витрат на правову допомогу, то позивач зазначив, що документи на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу будуть надані до суду в межах строків, визначених КАС України.

Отже питання про відшкодування судових витрат на надання правничої допомоги підлягає вирішенню після надання до суду доказів протягом п`яти днів після ухвалення цього рішення.

Керуючись ст.ст. 2, 90, 139-143, 242-246, 250, 255, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Скасувати наказ Головного управління ДПС у Черкаській області №7-дс від 07.05.2024 про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо її не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційного суду за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання судового рішення.

Суддя Алла РУДЕНКО