Справа № 420/20576/23
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2024-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2024 р.м. ОдесаСправа № 420/20576/23

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Димерлія О.О.,

суддів: Осіпова Ю.В., Шляхтицького О.І.,

за участю секретаря: Мунтян С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01.04.2024 у справі № 420/20576/23 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №000/9813/2405 від 15.05.2023

У С Т А Н О В И В :

09.08.2023 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просив суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області №000/9813/2405 від 15.05.2023.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірне податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області №000/9813/2405 від 15.05.2023 містить посилання на порушення податкового законодавства відмінні від тих, про які зазначено в акті перевірки від 14.04.2023 №8946/15-32-24-05-09/ НОМЕР_1 . Крім того, ФОП ОСОБА_1 зауважує про неправильність розрахунку контролюючим органом суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) та/або пені за порушення строків розрахунку по зовнішньоекономічним операціям. Податковим органом не враховано усіх надходжень грошових коштів на розрахункові рахунки ФОП ОСОБА_1 як виручка за експортований товар, а розміри незавершених розрахунків складали незначні суми. Крім того, позивач акцентує увагу на наявності у його контрагента форс-мажорних обставин, які унеможливлювали здійснити своєчасний розрахунок по зовнішньоекономічним операціям, про які податковий орган повідомлявся.

Відповідач Головне управління ДПС в Одеській області з позовними вимогами не погоджується з підстав викладених у відзиві на позовну заяву зазначаючи про несвоєчасне надходження валютної виручки по експортному контракту №1 від 03.01.2013, який укладено з нерезидентом Azar Sabalan Co. в сумі 88765 доларів США 56 центів (еквівалент 2407006грн. 50коп.) за період з 03.01.2019 по 07.04.2023. Як стверджує податковий орган, документів щодо підтвердження наявності форс-мажорних обставин позивачем не подано.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 01.04.2024 у справі №420/20576/23 адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задоволено.

Приймаючи таке рішення суд першої інстанції вказав, що податковим органом не враховано надходження на розрахункові рахунки ФОП ОСОБА_1 виручки за імпортовані товари. Також, станом на дату спливу граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями загальна сума незавершених розрахунків не дорівнювала чи перевищувала суму в іноземній валюті, еквівалентну 150000грн. Крім того, суд першої інстанції вказав про припинення валютного нагляду за операціями з експорту імпорту товарів в незначній сумі, тобто менше 400000грн. При цьому, ознак дроблення операцій з експорту товару або дроблення валютних операцій не установлено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції Головним управлінням ДПС в Одеській області подано апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на неправильне застосування окружним адміністративним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, викладено прохання скасувати оскаржуваний судовий акт із прийняттям нового судового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги податковий орган вказує про порушення позивачем вимог п.п.1, 2 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» з урахуванням п.21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5, в частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків (ненадходження коштів в іноземній та/або національній валюті) по експортному контракту від 03.01.2019 №1, укладеному з фірмою Azar Sabalan Co. (Іран) на суму 494666 доларів США 99 центів. При цьому, ФОП ОСОБА_1 не звертався до суду з позовом про стягнення з нерезидента заборгованості за контрактом від 03.01.2019 №1. Документів щодо підтвердження наявності форс-мажорних обставин немає. Висновки стосовно продовження граничних строків розрахунків не отримувались. На думку суб`єкта владних повноважень, досліджувані операції не уважаються незначними. До того ж, ГУ ДПС в Одеській області вказує про правильність визначення суми пені за порушення граничних строків розрахунків за контрактом від 03.01.2019 №1.

Скориставшись наданим, приписами чинного процесуального законодавства, правом ФОП ОСОБА_1 до апеляційного адміністративного суду подано відзив на апеляційну скаргу, у якому позивач повністю погоджується із висновками суду першої інстанції, викладеними в оскаржуваному рішенні від 01.04.2024. Натомість, доводи апеляційної скарги уважає безпідставними.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку з положеннями чинного на час виникнення спірних правовідносин податкового законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню, з урахуванням наступного.

Зокрема, колегією суддів установлено, що в період з 03.04.2023 по 07.04.2023 фахівцем податкового органу проведено документальну позапланову невиїзну перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з питань дотримання вимог валютного законодавства при виконанні контракту на поставку від 03.01.2019 №1 за період з 03.01.2019 по дату закінчення документальної позапланової невиїзної перевірки.

За наслідком вказаної перевірки Головним управлінням ДПС в Одеській області складено акт №8946/15-32-24-05-09/ НОМЕР_1 від 14.04.2023, у висновку якого зазначено про порушення ФОП ОСОБА_1 вимог пунктів 1, 2 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» з урахуванням пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Національного банку України від 02.01.2019 №5, а саме ненадходження або несвоєчасне надходження коштів в іноземній валюті на поточний рахунок ФОП ОСОБА_1 за контрактом від 03.01.2019 №1, укладеним з фірмою Azar Sabalan Co., в сумі 88765 доларів США 56 центів (еквівалент 2407006грн. 50коп.) за період з 03.01.2019 по 07.04.2023.

На підставі вищеозначеного акту перевірки №8946/15-32-24-05-09/ НОМЕР_1 від 14.04.2023 Головним управлінням ДПС в Одеській області 15.05.2023 винесено податкове повідомлення-рішення №000/9813/2405.

Не погодившись із означеним актом індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень позивач звернувся до суду з позовною заявою про визнання його протиправним та скасування.

Здійснюючи перегляд справи в апеляційному порядку в межах доводів апеляційної скарги колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, а також відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України «Про валюту та валютні операції».

Частиною 4 статті 11 Закону України «Про валюту та валютні операції» передбачено, що органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Частинами п`ятою, шостою статті 11 Закону України «Про валюту та валютні операції» передбачено, що Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Згідно із частиною дев`ятою статті 11 Закону України «Про валюту та валютні операції» органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

За змістом частини десятої статті 11 Закону України «Про валюту та валютні операції» у разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 12 Закону України «Про валюту та валютні операції» Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, восьмої статті 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

02.01.2019 Правлінням Національного банку України прийнято постанову № 5 «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті».

Таке Положення, відповідно до пункту 1, визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.

Згідно із пунктами 21, 23 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Як установлено колегією суддів, 03.01.2019 між ФОП ОСОБА_1 (Продавець) та фірмою Azar Sabalan Co. (Покупець), яка знаходиться в Ірані, укладено контракт №1, згідно істотних умов якого Продавець зобов`язується відвантажити, а Покупець придбати на умовах FCA-Одеса, згідно Інкотермс-2010 товари, номенклатура яких наведена в Специфікаціях до даного контракту, та які є невід`ємною його частиною.

01.09.2020 між ФОП ОСОБА_1 (Продавець) та фірмою Azar Sabalan Co. (Покупець), яка знаходиться в Ірані, укладено додаткову угоду до контракту №1 від 03.01.2019, якою пункту 4 контракту доповнено підпунктом 4.6 наступного змісту: «розрахунки за цим контрактом від імені Покупця доручається URAY MAKINA YEDEK PARCA LTD. STI. в рамках зобов`язань контракту».

01.01.2021 між ФОП ОСОБА_1 (Продавець) та фірмою Azar Sabalan Co. (Покупець), яка знаходиться в Ірані, укладено додаткову угоду до контракту №1 від 03.01.2019, якою пункту 4 контракту доповнено підпунктом 4.6 такого змісту: «розрахунки за цим контрактом від імені Покупця доручається Air Sea Mode Ltd в рамках зобов`язань контракту».

01.05.2021 між ФОП ОСОБА_1 (Продавець) та фірмою Azar Sabalan Co. (Покупець), яка знаходиться в Ірані, укладено додаткову угоду до контракту №1 від 03.01.2019, якою пункту 4 контракту доповнено підпунктом 4.6 наступного змісту: «розрахунки за цим контрактом від імені Покупця доручається DES-MAK MAKINA HARDAVAT SAN VE TIC LTD. STI. в рамках зобов`язань контракту».

01.11.2022 між ФОП ОСОБА_1 (Продавець) та фірмою Azar Sabalan Co. (Покупець), яка знаходиться в Ірані, укладено додаткову угоду до контракту №1 від 03.01.2019, якою пункту 4 контракту доповнено підпунктом 4.6 наступного змісту: «розрахунки за цим контрактом від імені Покупця доручається Zurichmaschinen Makine Servis Hizmetleri San.ve Tic. Ltd.Sti в рамках зобов`язань контракту».

Згідно фактичних обставин справи, на виконання умов вищевказаного контракту від 03.01.2019 №1, ФОП ОСОБА_1 експортовано з України на територію Ірану наступний товар: механічні преси; розточувальні верстати; варіатори швидкості; свердлильні верстати; тельфери, підвісні вантажопідйомні пристрої (талі) з електричними двигунами; ливарні машини; плоскошліфувальні верстати; інструменти змінні для свердління; ручні інструменти для вимірювання лінійних розмірів; ручні вимірювальні інструменти мікрокатори (мінікатори); вимірювальні аналогові інструменти; аналогові пристрої для випробування твердості; ручні інструменти для розмічання оброблювальних заготівель; частини інструментів для розмічання; інструменти по вимірюванню лінійних контурів оброблювальних металевих заготівель; призми шестикутні; аналогові ручні вимірювальні вироби; ручні інструменти для проведення математичних розрахунків оброблювальних металевих заготівель; аналогові мікроскопи; аналогові механічні секундоміри; варіатори швидкості; верстати для виготовлення виробів з дроту; горизонтальні токарні верстати; універсальні делільні головки; частини до токарних та фрезерних верстатів; патрони для товарних верстатів; апаратуру електричну для запуску та регулювання напруги та сили струму електричних кіл верстатного устаткування тощо.

Загальна сума експортованого позивачем товару становить 569675 доларів США 06 центів (еквівалент 15 486 007грн. 71коп.).

Виручка за експортований ФОП ОСОБА_1 товар надходила на валютні рахунки №UA3725226 АТ "ПУМБ"; № НОМЕР_2 AT "ПУМБ"; № НОМЕР_3 АТ КБ "ПРИВАТБАНК" в загальній сумі 75008 доларів США 07 центів у т.ч. 6983ЄВРО (EUR) (екв. 8331 доларів США 07 центів), а саме:

- 28.09.2020 8414 доларів США (USD) (екв. 237841грн. 06коп.);

- 28.12.2020 - 14954 доларів США (USD) (екв. 42 401 618 грн.);

- 15.03.2021 - 6983 ЄВРО (EUR) (екв. 8331 доларів США 07 центів) (екв. 231 024грн. 87коп.);

- 16.03.2021 - 5980 доларів США (USD) (екв. 1653 07грн. 53коп.);

- 11.05.2021 - 7465 доларів США (USD) (екв. 207 259грн. 01коп.);

- 24.05.2021 - 19914 доларів США (USD) (екв. 546 782грн. 68коп.);

- 15.06.2021 - 9950 доларів США (USD) (екв. 268 607грн. 22коп.).

Під час проведення перевірки фахівцем податкового органу встановлено не надходження коштів або несвоєчасне надходження коштів в іноземній та/або національній валюті по експортному контракту від 03.01.2019 № 1 на суму 88765 доларів США 56 центів (екв. 2 407 006грн. 50коп.), а саме:

- ВМД № UA500060/2019/001959 від 25.01.2019 на суму 8840 доларів США (USD) (екв. 245 632грн. 66коп.), з порушенням терміні розрахунку 248 днів;

- ВМД № UA500060/2019/005540 від 28.02.2019 на суму 6100 доларів США (USD) (екв. 164655грн. 47 коп.), з порушенням терміні розрахунку 305 днів;

- ВМД № UA500060/2019/009570 від 04.04.2019 на суму 6700 доларів США (USD) (екв. 181443грн. 37коп.), з порушенням терміні розрахунку 270 днів;

- ВМД № UA500060/2019/018129 від 19.06.2019 на суму 6015 доларів США (USD) (екв. 158726грн. 23коп.), з порушенням терміні розрахунку 194 днів;

- ВМД № UA500060/2019/019494 від 01.07.2019 на суму 16290 доларів США 56 центів (екв. 426452грн. 65коп.), з порушенням терміні розрахунку 259 днів;

- ВМД № UA500060/2019/028843 від 17.09.2019 на суму 7050 доларів США (USD) (екв. 174638грн. 37коп.), з порушенням терміні розрахунку 251 днів;

- ВМД № UA500060/2019/036545 від 09.11.2019 на суму 7900 доларів США (USD) (екв. 193674грн. 82коп.), з порушенням терміні розрахунку 220 днів;

- ВМД № UA500070/2019/200681 від 12.12.2019 на суму 6730 доларів США (USD) (екв. 158851грн. 56коп.), з порушенням терміні розрахунку 848 днів;

- ВМД № UA500070/2019/202112 від 23.01.2020 на суму 6420 доларів США (USD) (екв. 156205грн. 02коп.), з порушенням терміні розрахунку 806 днів;

- ВМД № UA500070/2020/214300 від 22.04.2020 на суму 10065 доларів США (USD) (екв. 272575грн. 30коп.), з порушенням терміні розрахунку 716 днів;

- ВМД № UA500070/2020/214304 від 22.04.2020 на суму 6655 доларів США (USD) (екв. 180227грн. 38коп.), з порушенням терміні розрахунку 716 днів.

З урахуванням наведеного, по контракту від 03.01.2019 № 1 рахується дебіторська заборгованість на суму 494 666 доларів США 99 центів.

За наслідком перевірки строків розрахунку по контракту №1 від 03.01.2019, укладеному між ФОП ОСОБА_1 (Продавець) та фірмою Azar Sabalan Co. (Покупець), колегією суддів установлено, що їх дійсно порушено.

При цьому, суд апеляційної інстанції відхиляє посилання позивача та вказує про неправильність висновків суду першої інстанції щодо надходжень на банківський рахунок ФОП ОСОБА_1 виручки в сумі 10080 доларів США за імпортований, на виконання умов контракту №1 від 03.01.2019, товар, з огляду на таке.

Зокрема, за результатом дослідження наявних у матеріалах справи банківської виписки за період з 01.01.2019 по 31.12.2021 (т.І а.с.96-97) та листа АТ КБ «ПриватБанк» від 01.05.2023 №20.1.0.0.0/7-230425/27198, колегією суддів установлено, що 15.05.2019 на рахунок ФОП ОСОБА_1 зараховано 10080 USD від нерезидента DESERT POWER GENERAL TRADING LLC (AE).

Водночас, апеляційний адміністративний суд зазначає, що такий нерезидент не є платником за контрактом №1 від 03.01.2019.

Наявними у матеріалах справи додатковими угодами до контракту від 03.01.2019 №1 не передбачено можливості здійснення розрахунків саме такого нерезидента як DESERT POWER GENERAL TRADING LLC (AE).

З урахуванням наведеного, наявними у матеріалах справи документами не підтверджено зарахування на банківський рахунок ФОП ОСОБА_1 платежу в сумі 10080 USD, зокрема, на виконання умов контракту №1 від 03.01.2019, укладеного з фірмою Azar Sabalan Co, а тому вона жодним чином не вплинула строки та розмір зовнішньоекономічних операцій за ВМД № UA500060/2019/001959 від 25.01.2019, № UA500060/2019/005540 від 28.02.2019.

Апеляційний адміністративний суд також зазначає про неправильність висновків окружного адміністративного суду та доводів позивача про те, що розмір валютних операцій за вантажними митними деклараціями був незначним, а тому не підлягав фінансовому моніторингу, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 14.10.2014 № 1702-VII фінансова операція підлягає обов`язковому фінансовому моніторингу у разі, якщо сума, на яку вона здійснюється, дорівнює чи перевищує 150 000 гривень або дорівнює чи перевищує суму в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, еквівалентну 150 000 гривень.

Названий нормативно-правовий акт був чинним до 28.04.2020.

28.04.2020 набрав чинності Закон України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 06.12.2019 № 361-IX.

Відповідно до статті 20 названого нормативно-правового акту фінансові операції є пороговими, якщо сума, на яку здійснюється кожна із них, дорівнює чи перевищує 400 тисяч гривень або дорівнює чи перевищує суму в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, еквівалентну за офіційним курсом гривні до іноземних валют і банківських металів 400 тисяч гривень на момент проведення фінансової операції.

Отже, у правовідносинах, які виникли до 28.04.2020, обов`язковому фінансовому моніторингу підлягають усі фінансові операції сума яких дорівнює чи перевищує 150 000 гривень або дорівнює чи перевищує суму в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, еквівалентну 150 000 гривень, а після 28.04.2020 400 000 гривень.

З метою врегулювання порядку здійснення банками валютного нагляду за дотриманням резидентами встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів Правлінням Національного банку України 02.01.2019 прийнято постанову №7 «Про затвердження Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів».

Відповідно до п.п.1 п.7 розділу ІІ Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 7, банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 Експорт, ЕК-11 Реекспорт на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів.

Підпунктом 2 пункту 9 Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 7, передбачено, що банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції.

Таким чином, у спірних правовідносинах початком відліку граничних строків розрахунків є дата оформлення ВМД, а завершенням здійснення валютного нагляду зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар.

Як установлено колегією суддів, за ВМД № UA500060/2019/009570 від 04.04.2019 на суму 6700 доларів США (USD) (екв. 181443грн. 37 коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 02.04.2020; за ВМД № UA500060/2019/018129 від 19.06.2019 на суму 6015 доларів США (USD) (екв. 158726грн. 23коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 17.06.2020; за ВМД № UA500060/2019/019494 від 01.07.2019 на суму 16290 доларів США (USD) 56 центів (екв. 426452грн. 65коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 29.06.2020; за ВМД № UA500060/2019/028843 від 17.09.2019 на суму 7050 доларів США (USD) (екв. 174638грн. 37коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 15.09.2020; за ВМД № UA500060/2019/036545 від 09.11.2019 на суму 7900 доларів США (USD) (екв. 193674грн. 82коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 07.11.2020; за ВМД № UA500070/2019/200681 від 12.12.2019 на суму 6730 доларів США (USD) (екв. 158851грн. 56коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 10.12.2020; за ВМД № UA500070/2019/202112 від 23.01.2020 на суму 6420 доларів США (USD) (екв. 156205грн. 02коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 21.01.2021; за ВМД № UA500070/2020/214300 від 22.04.2020 на суму 10065 доларів США (USD) (екв. 272575грн. 30коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 21.04.2021; за ВМД № UA500070/2020/214304 від 22.04.2020 на суму 6655 доларів США (USD) (екв. 180227грн. 38коп.), граничний строк надходження коштів за відвантажений товар 21.04.2021.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що усі вищенаведені ВМД оформлено до 28.04.2020, тобто до законодавчого збільшення незначної суми фінансової операції (400000грн.), а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення статті 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 14.10.2014 № 1702-VII, згідно із якими незначна сума фінансової операції становить 150 000грн.

Апеляційний адміністративний суд вказує, що за всіма ВМД суми фінансових операцій перевищують 150 000 гривень, а тому в досліджуваній ситуації за такими фінансовими операціями цілком правомірно були проведено обов`язковий фінансовий моніторинг.

Відповідно до ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості.

Отже, згідно положень вищенаведеної норми, ставка пені за порушення розрахунків по валютним операціям становить 0,3% суми неодержаних грошових коштів за контрактом №1 від 03.01.2019, а не за окремо взятою ВМД.

Крім того, варто зауважити, що відповідно до п.3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» розмір штрафу за порушення суб`єктом первинного фінансового моніторингу законодавства у сфері запобігання та протидії, вчинені таким суб`єктом первинного фінансового моніторингу до набрання чинності цим Законом, визначається виходячи із розміру штрафу за відповідне порушення, встановленого законом на дату його вчинення.

Отже, законодавцем передбачено, що при визначенні розміру штрафу за відповідне правопорушення, суб`єкт правозастосування повинен виходити із визначених законодавцем меж розміру штрафу, що існували на момент вчинення правопорушення.

У даному випадку, розмір штрафу застосованого до позивача в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні відповідає законодавчо встановленим межах розміру штрафу на момент вчинення правопорушення, а відтак висновки суду першої інстанції так і доводи ФОП ОСОБА_1 в досліджуваній частині правовідносин є безпідставними.

Між тим, є неправильним висновок окружного адміністративного суду та доводи позивача про зарахування: 28.07.2020 - 9000 ЄВРО на валютний рахунок № НОМЕР_2 в АТ "ПУМБ"; 06.11.2020 - 11914 доларів США (USD) на валютний рахунок № НОМЕР_2 в АТ "ПУМБ"; 15.04.2021 - 25 000 доларів США (USD) на валютний рахунок № НОМЕР_2 в АТ "ПУМБ", оскільки за наслідком дослідження наявних у матеріалах справи банківських виписок колегією суддів установлено, що вони не містять жодної вказівки на те, що такі зарахуванні здійснено саме на виконання контракту №1 від 03.01.2019.

В контексті наведеного слід зауважити, що ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 07.11.2024 у справі №420/20576/23 від фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 витребувано належним чином засвідчені копії доказів на підтвердження того, що грошові кошти, які надходили на його валютні рахунки, є саме виконанням нерезидентом Azar Sabalan Co. умов експортного контракту №1 від 03.01.2013.

На виконання означеного судового рішення позивачем до суду апеляційної інстанції подано лист Azar Sabalan Co. від 26.11.2024 №BL34/11/24, з якого убачається, що всі перерахування на валютні рахунки ФОП ОСОБА_1 здійснено від імені Azar Sabalan Co.

Однак, такий лист нерезидента не є належним доказом у справі, адже на підтвердження наведених у ньому обставин позивачем до матеріалів справи будь-яких доказів не додано.

В період досліджуваних розрахунків діяли умови додаткових угод до контракту №1 від 03.01.2019, за якими розрахунки за зовнішньоекономічним контрактом мали б здійснювати: URAY MAKINA YEDEK PARCA LTD. STI; Air Sea Mode Ltd; DES-MAK MAKINA HARDAVAT SAN VE TIC LTD. STI; Zurichmaschinen Makine Servis Hizmetleri San.ve Tic. Ltd.Sti, а не фірма Azar Sabalan Co.

Колегія суддів визнає також юридично не спроможними посилання позивача на наявність законодавчо передбачених підстав для його звільнення від відповідальності на підставі частини шостої статті 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» з огляду на дію форс-мажорних обставин, з огляду на таке.

Зокрема, позивач уважає, що включення Ірану в чорний список Міжнародної групи з протидії відмивання брудних грошей FATF необхідно кваліфікувати як форс-мажорні обставини.

Натомість, за наслідком дослідження розділу 9 контракту №1 від 03.01.2019, укладеного між ФОП ОСОБА_1 та фірмою Azar Sabalan Co (Іран), установлено, що у випадку обставин, які унеможливлюють часткове або повне виконання контрактних зобов`язань кожної із сторін, а саме: пожежа, стихійне лихо, війна або бойові дії, ембарго дата виконання контрактних зобов`язань змінюється відповідно до дії таких обставин. Якщо такі обставини продовжуються більш ніж три місяці, кожна із сторін має право відмовитись від подальшого виконання контрактних зобов`язань, і в такому випадку жодна із сторін не має права вимоги відшкодування понесених збитків. Сторона, яка знаходиться під дією обставин, які унеможливлюють виконання контрактних зобов`язань повинна інформувати іншу сторону про початок та закінчення таких обставин протягом п`яти днів. Документи із Торгової палати країн продавця і покупця, відповідно, будуть підтверджувати дійсність вищевказаних обставин, їх наявність та тривалість.

Отже, включення Ірану в чорний список Міжнародної групи з протидії відмивання брудних грошей FATF не визначено сторонами контракту №1 від 03.01.2019 як форс-мажорна обставина.

Відповідно до ч.2 ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Міжнародна група з протидії відмиванню брудних грошей (ФАТФ) (англ. Financial Action Task Force on Money Laundering, фр. Groupe d'action financiиre; GAFI) міжурядовий орган, метою роботи якого є розвиток і впровадження на міжнародному рівні заходів і стандартів з боротьби щодо відмивання грошей.

Група відслідковує процеси й вивчає способи відмивання грошей, розробляє заходи протидії, сприяє запровадженню стандартів боротьби з відмиванням грошей.

Одним із напрямків діяльності ФАТФ є визначення так званих некооперативних країн та територій і складання їх переліку, який називають «чорним списком». Хоч включення країни до «чорного списку» і не приводить до застосування санкцій з боку світового співтовариства, однак воно свідчить про ступінь довіри до неї з боку зарубіжних інвесторів.

З огляду на вказане слід відмітити, що включення Ірану в чорний список Міжнародної групи з протидії відмивання брудних грошей FATF 21.02.2020 не є форс-мажорною обставиною, адже пов`язане виключно із обраним Іраном напрямом діяльності на міжнародній арені.

Крім того, слід відмітити, що діючи на власний ризик позивач не був позбавлений можливості врегулювати договірні відносини з урахуванням загальнодоступних правил валютного контролю, враховуючи недотривання умов контракту іншою стороною.

Зокрема, позивач мав право звернутись у встановленому порядку до уповноваженої установи з питань неналежного виконання контрагентом зобов`язання за експортним контрактом, звернутися до суду з відповідним позовом про стягнення заборгованості за контрактом.

Проте, жодних доказів на підтвердження означеного матеріали справи не містять.

Таким чином, з урахуванням установлених фактичних обставин справи апеляційний адміністративний суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 15.05.2023 №000/9813/2405 є цілком обґрунтованим та правомірним.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено апеляційним судом у даній справі.

Межі перегляду судом апеляційної інстанції справи визначено статтею 308 КАС України, відповідно до частини 1 якої суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно із п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Статтею 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Як установлено колегією суддів, викладені Одеським окружним адміністративним судом в оскаржуваному рішенні від 01.04.2024 у справі № 420/20576/23 висновки не відповідають обставинам справи, а тому такий судовий акт підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний адміністративний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01.04.2024 у справі № 420/20576/23 скасувати.

Прийняти у справі нове судове рішення.

У задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №000/9813/2405 від 15.05.2023 відмовити повністю.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення виготовлено та підписано колегією суддів 16.12.2024.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді Ю.В. Осіпов О.І. Шляхтицький