Справа № 560/14409/24
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

17 грудня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К. розглянувши адміністративну справу за позовом приватного підприємства "СВІТ-ХІМ" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "СВІТ-ХІМ" звернулося в суд з позовом до Хмельницької митниці, в якому просить:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/000165/2 від 15.07.2024;

2. Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2024/000492 від 15.07.2024.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновок відповідача про те, що у поданих до митного оформлення документах заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні є необґрунтованим, а рішення про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/000165/2 від 15.07.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2024/000492 від 15.07.2024 протиправними та такими, що мають бути скасовані.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 03.10.2024 відкрито провадження в цій справі та вирішено її розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою від 21.10.2024 суд відмовив у задоволенні клопотання Хмельницької митниці про розгляд справи №560/14409/24 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Представник відповідача подала до суду відзив на позовну заяву, у якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує. Зазначає, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів за МД від 15.07.2024 № 24UA10U6 у митного органу виникли сумніви щодо «дійсної вартості» товарів: «Готовий клей канцелярський на основі полімервінілацетату. Торгівельна марка: Ageless; YIWU; Whist Виробник: YIWU JIAYOUTRADE CO, LTD.»; «Шкарпетки трикотажні машинного в`язання з бавовни. Торгівельна марка: Jindiansibeier; Sibeier.mp; Jibeier; J.bei Sr.mp; Yangzuyp; Kangqilu; Yoka; Liangmu.F; LMF ; KaKa; Yrxuexia Виробник: YIWU JIAYOUTRADE CO, LTD.»; «Корзини для зберігання білизни з текстильних матеріалів (100% поліестер) Торгівельна марка: YIWU Виробник: YIWU JIAYOUTRADE CO, LTD.»; «Кейси для ділових паперів, портфелі, шкільні ранці та подібні вироби. Торгівельна марка: Art ceramics; Art plaster; DIY Виробник: YIWU JIAYOUTRADE CO, LTD.».

Також, у митного органу виникли сумніви щодо правильності визначення митної вартості вищезазначених товарів, оскільки рівень їх митної вартості був нижчий рівня митної вартості подібних товарів походженням з Китаю за таким ж кодами.

За результатами опрацювання поданих документів виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а також ознаки відсутності окремих складових митної вартості товару, про що вказано в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості (графа 33), а саме: відсутні документи, передбачені іншими документами, що унеможливлює перевірку суми оплати за товар, рахунки на перевезення, банківські платіжні документи щодо оплати ТЕП (транспортно-експедиційних послуг), до митного оформлення не надано передбачені Розділом III (графа 20) Наказу Міністерства фінансів України 24.05.2012 №599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення» документи. Поданим до митного оформлення Договором №836-ТЕО від 14.04.2023 на транспортно-експедиторське обслуговування передбачено оформлення рахунків - фактур, актів прийому - передач послуг тощо (пункт 2.4, розділ 4 договору). Жодного з вищезазначених документів для підтвердження складової митної вартості товару транспортування, не надано, а надання довідки про транспортні витрати (про яку зазначає позивач, сторінка 15 позовної заяви) не передбачено ні Договором №836-ТЕО від 14.04.2023 на транспортно-експедиторське обслуговування, ні вищевказаним наказом Міністерства фінансів України 24.05.2012 №599. Відповідно до умов поставки EXW після того, як відправник вантажу продав свій товар, всі умови по доставці логістичні, транспортні, складські покладаються на покупця. В той же час, подані до митного оформлення документи не містять усіх визначних частиною 10 статті 58 МКУ, належним чином підтверджених числових значень складових митної вартості, а саме комісійні та брокерська винагорода, витрат завантаження товару в Китаї.

Представник відповідача також вказує на наявні розбіжності в частині суми транспортних витрат зазначеної в різних документах та доданої до митної вартості. Документи, подані згідно ч.2 та ч.3 cт. 53 МКУ містять розбіжності та не містять усіх відомостей щодо числового значення складових митної вартості товарів: розбіжності в частині термінів оплати за товар. Так, згідно пункту 2.4 контракту купівлі продажу №1-23 від 23.08.2023 передбачено 100% оплату за товар. Згідно ж рахунку фактури інвойсу №2414 від 11.05.2024 оплата за товар здійснюється протягом 180 днів з дати інвойсу.

Оскільки декларантом не було усунуто вищезазначені розбіжності та не підтверджено включення окремих складових митної вартості товарів, відповідно до положень частини 6 статті 54 МКУ, митним органом винесено оскаржуване рішення про коригування митної вартості від 15 07 2024 UA400000/2024/000165/2. На підставі викладеного просить у задоволенні позову відмовити.

Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, у якій з доводами відповідача не погоджується. Зазначає, що наявність у митного органу інформації щодо іншого рівня товарів, заявлених до митного оформлення, є лише підставою для поглибленого вивчення документів, поданих декларантом до митного оформлення. Але не є самостійною правовою підставою для витребування у декларанта додаткових документів. Вказує, що Положення п. 6 ч. 2 ст. 53 МКУ та Правилами заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №599, не визначено вичерпного переліку документів, що надаються декларантом на підтвердження розміру витрат на транспортування товарів, відповідно, надані перевізником документи є допустимими доказами розміру таких витрат. Зауважує, що Митним кодексом не визначено, що терміни оплати за товар є складовою частиною числового значення митної вартості.

Зазначає, що на підтвердження правомірності коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів відповідач у своєму рішенні не наводить порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товарів, ціни яких взяті за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення останнім частини другої статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Поміж того, в оскаржуваних рішеннях про коригування митний орган обмежився лише тим, що прирівняв ціни одного товару до інших, відповідач жодним чином не обґрунтував своє рішення (з огляду на дати поставки, кількість, асортимент та умови поставок). Просить задовольнити позовні вимоги ПП «СВІТ-ХІМ» в повному обсязі.

Представник відповідача подала до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких наголошує, що нижчий рівень митної вартості був лише підставою для ретельного опрацювання посадовою особою Хмельницької митниці документів, поданих до митного оформлення в частині виявлення ознак, визначених положенням частини 3 статті 53 МКУ (розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), а не підставою для здійснення коригування заявленої у МД митної вартості оцінюваних товарів.

Звертає увагу, що у цьому конкретному випадку митним органом використано саме резервний метод (6), який застосовується після визначення неможливості застосування попередніх методів визначення митної вартості 1-5: основного - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) (стаття 58 МКУ); та другорядних: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів (стаття 59 МКУ); б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів (стаття 60 МКУ); в) на основі віднімання вартості (стаття 62 МКУ); г) на основі додавання вартості (обчислена вартість) (стаття 63 МКУ).

Враховуючи, що під час митного контролю використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.2, 3 статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Таким чином, по причині відсутності під час митного оформлення інформації для застосування визначених статтями 59, 60, 62, 63 МКУ методів визначення митної вартості товарів, відповідно до частини 8 статті 57 МКУ, митну вартість було визначено за резервним методом згідно з вимогами, встановленими статтею 64 МКУ, відповідно до якої митна вартість, визначена за цим методом, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (що і було виконано митним органом).

Отже, в оскаржуваному рішенні виконано вимоги статті 57 МКУ щодо проведення консультування з декларантом (обмін електронними повідомленнями з декларантом та його відповіді з додатками на повідомлення митного органу, надіслані під час митного контролю) то щодо неможливості застосування попередніх (1-5) методів.

Враховуючи викладене, просить у задоволенні позовних вимог ТОВ «СВІТ-ХІМ» відмовити повністю.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини.

Приватне підприємство «СВІТ-ХІМ» (позивач), зареєстроване 09.08.2005, основним видом економічної діяльності є неспеціалізована оптова торгівля, зокрема торгівля побутовою хімією.

23 серпня 2023 року року між позивачем (покупець) та компанією «NINGBO AMA INDUSTRY TRADE CO., LTD» (продавець) укладено контракт №1-23 (Контракт).

Продавець продає, а Покупець купує Товар на умовах (Інкотермс-2010) відповідно до кількості, асортиментом і цінами, вказаними в Інвойсах, який є невід`ємною частиною цього Контракту (п. 1.1. Контракту).

Товари поставляються на умовах вказаних в Інвойсах до цього Контракту (п. 3.2. Контракту).

Представник покупця отримує товар за адресою яка вказана в Інвойсах (п. 4.1. Контракту).

На виконання Контракту здійснено поставку Товару згідно інвойсу №2414 від 11.05.2024. Загальна вартість Товару складає 24 786,30 доларів США.

Згідно інвойсу №2414 від 11.05.2024 поставка здійснювалась на умовах «Інкотермс» 2010 EXW Ningbo (Китай). Доставка товару з складу постачальника (Ningbo (Китай)) в м. Хмельницький здійснюється за рахунок покупця.

Доставка товару з складу постачальника (Ningbo Китай) до митного кордону України здійснювалась Позивачем за власний рахунок згідно договору на транспортно-експедиторське обслуговування № 836-ТЕО від 14.04.2024 укладеним з ФОП ОСОБА_1 . Відповідно до довідки № 2229 від 08.07.2024 вартість транспортних послуг за маршрутом Ningbo (Китай) м/п Ягодин (Україна) склала 359 545,38 грн.

Навантажульно-розвантажувальні роботи входять в вартість перевезення. Страхування не проводилось.

15 липня 2024 року з метою митного оформлення поставленого товару, складено та подано до Хмельницької митниці (відповідач) електронну митну декларацію типу ІМ40ДЕ №24UA10U6.

Митна вартість товару визначена за ціною Контракту (основним методом) в розмірі 1 376 859,41 грн. До складових митної вартості включено ціну товару 1 017 314,03 грн (24 786,30 доларів США (графа 22 МД №24UA0U6 * 41,0434 грн/1 долар США), а також, відповідно до вимог МК України позивачем до митної вартості товару включено вартість послуг з транспортування товару, які здійснюються до митної території України.

На підтвердження заявлених відомостей про митну вартість до митної декларації №24UA0U6 додано (графа 44 Декларації):

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №2414 від 11.05.2024;

- коносамент (Ocean-bill of lading) №WWA24058597 від 17.05.2024;

- пакувальний лист (packing list) №2414 від 11.05.2024;

- платіжна інструкція в іноземній валюті або банківських металах №53 від 28.05.2024;

- довідка про транспортно-експедиційні витрати на перевезення вантажу мультимодальним транспортом №2229 від 08.07.2024;

- контракт купівлі-продажу № N1-23 від 23.08.2023;

- договір на транспортно-експедиторське обслуговування № 836-ТЕО від 14.04.2024;

- лист АТ «Укрсиббанк» №11/7177 від 28.06.2024;

- лист ПП «Світ-Хім щодо оплати товару по контракту №N1-23 від 23.08.2023;

- лист «NINGBO AMA INDUSTRY TRADE CO., LTD» щодо заліку оплати товару по контракту №1-23 від 23.08.2023;

- заявка №2229-2414 від 10.05.2024;

- заявка №2229 від 01.07.2024.

15.07.2024 відповідачем складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2024/000492 та прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/000165/2 в сторону збільшення за резервним методом.

В рішенні про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/000165/2 від 15.07.2024 відносно наданих позивачем документів зазначено, що: «Відсутні документи, передбачені іншими документами, що унеможливлює перевірку суми оплати за товар, рахунки на перевезення, банківські платіжні документи щодо оплати ТЕП. Документи подані згідно ч.2 та ч.3 ст. 53 МКУ містять розбіжності та не містять усіх відомостей щодо числового значення складових митної вартості товарів. Наявні розбіжності в частині суми транспортних витрат зазначеної в різних документах та доданої до митної вартості.

До митного оформлення не надано передбачені Розділом ІІІ (графа 20) наказу Міністерства фінансів України 24.05.2012 №599 «Про затвердження форми декларації митної вартості та Правил її заповнення» визначено, що для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 МКУ транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, зокрема: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Отже, подані до митного оформлення документи не містять усіх визначених частиною 10 статті 58 МКУ, належним чином підтверджених числових значень складових митної вартості, а саме комісійні та брокерська винагорода, витрат завантаження товару в Китаї. Також митним органом встановлено, що заявлений рівень митної вартості окремих товарів, наведених нижче не відповідає рівню митної вартості таких же товарів, за яким здійснюється митне оформлення іншими митницями. Таким чином, у митного органу є обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товарів та у відповідності до статті VII ГАТТ, є підстави вважати, що документи подані до митного оформлення не містять достовірної інформації щодо «дійсної вартості» товару, оскільки заявлений рівень митної вартості не підтверджений документально. Відповідно до ч.3 статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно надати наступні додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації. Декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. У відповідь повідомлено про неможливість подання інших додаткових документів.

Згідно частини 6 ст.54 МКУ митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до пп.2, 3 статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 64 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та ст.60) по причині відсутності у митного органу інформації вартості операції з ідентичними (подібними) товари, що були оформлені у митному відношенні. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 63 та 63 МКУ) причині відсутності у митного органу інформації основи для віднімання та додавання вартості.

Джерелом числового значення митної вартості є :

№24UA07U5 від 08.07.2024;

№24UA22U2 від 01.05.2024;

№24UA28U3 від 09.07.2024;

№24UA43U6 від 02.05.2024.

Коригувань на обсяг партії ідентичних товарів, умови поставки, комерційні умови тощо не здійснювалось у зв`язку з відсутністю інформації в митного органу про вплив їх на рівень митної вартості та неподанням такої інформації декларантом, та зв`язку з тим, що даний рівень є мінімальним серед митних оформлень таких же товарів з врахуванням країни походження та переважній більшості виробника. В результаті консультації представнику імпортера роз`яснено, що згідно з ч.3 ст.55 МКУ він має право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом ; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ. Також роз`яснюється право на оскарження рішення про коригування митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду».

Після прийняття спірних рішення та картки відмови заявлений до розмитнення товар випущено в обіг за ЕМД №24UA77U7 від 16.07.2024.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням та карткою відмови, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами першою - п`ятою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частин першої-третьої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Разом з тим, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Такий висновок суду відповідає правовій позиції в подібних правовідносинах, викладеній в постанові Верховного Суду від 17.06.2022 у справі № 826/11710/17.

З матеріалів справи суд встановив, що за позицією відповідача однією із підстав прийняття спірного рішення про коригування митної вартості було ненадання позивачем до митного оформлення документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, зокрема: рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури.

Суд не погоджується з такими висновками митного органу про те, зважаючи на наступне.

Положенням п. 6 ч. 2 ст. 53 МКУ та Правилами заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №599, не визначено вичерпного переліку документів, що надаються декларантом на підтвердження розміру витрат на транспортування товарів, відповідно, надані перевізником документи є допустимими доказами розміру таких витрат.

Якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідки про транспортні витрати є допустимими доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Така правова позиція викладена, зокрема, в пункті 2.11 Довідки щодо узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України в редакції від 13 березня 2012 року, затвердженої Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 13 березня 2017 року № 2.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 06.09.2019 року у справі №815/2501/18, від 22.08.2019 року у справі №810/2784/18, який підлягає врахуванню у спірних правовідносинах.

Суд зазначає, що до митного оформлення надано довідку про транспортно- експедиційні витрати на перевезення вантажу мультимодальним транспортом №2229 від 08.07.2024. Відповідно до вказаної довідки вартість транспортних послуг за маршрутом Ningbo (Китай) м/п Ягодин (Україна) склала 359 545,38 грн. Вказана довідка не містить жодних недоліків та надає можливість однозначно встановити вартість перевезення товару до митного кордону України.

Таким чином, оскільки стаття 53 МК України, не містить імперативної вимоги щодо конкретного виду документів, якими підтверджується вартість транспортування товарів до митного кордону України, довідка про транспортно-експедиційні витрати на перевезення вантажу мультимодальним транспортом №2229 від 08.07.2024 є належним та допустимим доказом.

Стосовно висновку відповідача про те, що наявні розбіжності в частині термінів оплати за товар.

Пунктом 2.2. Контракту №1-23 від 23.08.2023 передбачено, що Покупець оплачує загальну суму у відповідності до діючого Контракту і в порядку та термінах визначених в Інвойсах, які є невід`ємною частиною цього Контракту.

Умовами Інвойсу №2414 від 11.05.2024 передбачено умови оплати 180 днів з моменту виставлення інвойсу.

На виконання умов Інвойсу №2414 від 11.05.2024, Позивач згідно платіжної інструкції в іноземній валюті №53 від 28.05.2024 здійснено оплату вартості товару згідно наступних інвойсів:

- №2414 від 11.05.2024 на суму 24 786,30 доларів США;

- №2415 від 17.05.2024 на суму 41 413,86 доларів США;

- №2416 від 17.05.2024 на суму 34 471,94 доларів США.

Вказана оплата здійснена в межах строку визначеного інвойсом №2414 від 11.05.2024, та не суперечить умовам Контракту.

На підтвердження факту оплати інвойсу до митного оформлення позивачем надано довідку АТ «УКРСИББАНК», відповідно до якої, оплата інвойсу №2414 від 11.05.2024 здійснена згідно платіжної інструкції №53 від 28.05.2024.

Суд звертає увагу, що умови оплати товару є вільним вибором сторін договору як і умова встановлення предоплат, після сплат чи часткових оплат. Умови оплати за товар не впливають на митну вартість такого товару з огляду на те, що фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий) так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) ніяким чином не впливає на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Ціна договору (вартість товару) визначається за принципом свободи договору, якщо інше не передбачено законом або договором.

Таким чином, факт оплати/не оплати позивачем отриманого товару не може впливати на його митну вартість, визначену на момент розмитнення товару.

У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У зв`язку з цим, відомості про умови оплати товару не повинні братися під час контролю за митною вартістю.

У постанові від 17 квітня 2018 року по справі № 815/329/17 Верховний Суд зазначив, що фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Щодо твердження відповідача, що загальна сума транспортних витрат, зазначена в заявках на перевезення, та довідці про транспортні витрати та додані до митної вартості різні, слід зазначити, що згідно інвойсу №2414 від 11.05.2024 поставка товару здійснювалась на умовах «Інкотермс» 2010 EXW Ningbo (Китай). Доставка товару з складу постачальника (Ningbo (Китай) в м. Хмельницький здійснюється за рахунок покупця.

З метою доставки товару позивачем укладено з ФОП ОСОБА_1 договір на транспортно-експедиторське обслуговування №836-ТЕО від 14.04.2024.

Для підтвердження складової митної вартості, а саме вартості доставки товару до митного кордону України, Позивачем до митного оформлення надано наступні документи:

- договір на транспортно-експедиторське обслуговування № 836-ТЕО від 14.04.2024;

- заявка №2229-2414 від 10.05.2024;

- заявка №2229 від 01.07.2024.

- довідка про транспортно-експедиційні витрати на перевезення вантажу мультимодальним транспортом №2229 від 08.07.2024.

Відповідно до довідки № 2229 від 08.07.2024 вартість транспортних послуг за маршрутом Ningbo (Китай) м/п Ягодин (Україна) склала 359 545,38 грн. Навантажульно-розвантажувальні роботи входять в вартість перевезення. Страхування не проводилось.

Відповідач у оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості та у листі №7.26-2/15-01/8.19/2991 від 23.07.2024 зазначає, що загальна сума транспортних витрат, зазначених в заявках на перевезення та довідці про транспортні витрати різні, у зв`язкуі з чим відповідач прийняв оскаржуване рішення.

Оцінюючи таке твердження, суд зазначає, що відповідно до заявки №2229-2414 від 10.05.2024, Сторони погодили вартість доставки товару по маршруту SHENJIAO VILLAGE, GULIN TOWN, HSISHU DISTRIC CHINA GDANSK, POLAND. Вартість доставки за вказаним маршрутом становила:

- Завантажувальні послуги на складі постачальника 910,00 доларів США;

- Фрахт NINGBO, CHINA порт GDANSK, POLAND 5 475,00 доларів США;

- Оформлення в порту GDANSK, POLAND 1500,00 Евро;

Відповідно до заявки №2229 від 01.07.2024, Сторони погодили вартість доставки товару по маршруту Гданськ (Польща) Хмельницький (Україна). Вартість доставки за цим маршрутом становила 1750,00 Евро.

Пунктом 4.1.4 Договору на транспортно-експедиторське обслуговування № 836-ТЕО від 14.04.2024 визначено, що розмір оплати встановлюється за діючими ринковими розцінками на аналогічні послуги та може змінюватись в більшу чи меншу сторону згідно кон`юктури ринку транспортно-експедиційних послуг. Підставою для сплати є рахунки-фактури, отримані оригінальними листами, а також факсимільними та електронними повідомленнями.

Остаточні взаєморозрахунки виконуються Експедитором після всього комплексу виконаних робіт (послуг), узгоджених в Заявці (пп. 4.1.8 Договору).

Відповідно до акту надання послуг від 16.07.2024, наданого ФОП ОСОБА_1 , вартість доставки товару до митного кордону України (графи 1 - 3 акту надання послуг) становить 359 545,38 грн., вказана сума аналогічна сумі зазначеній у довідці про транспортно-експедиційні витрати на перевезення вантажу мультимодальним транспортом №2229 від 08.07.2024. Вказаний акт до митного оформлення не надавався, оскільки його складено 16.07.2024, тобто після митного оформлення.

Отже, відповідачем не надано належної оцінки довідці про транспортно-експедиційні витрати на перевезення вантажу мультимодальним транспортом №2229 від 08.07.2024, а оскаржуване рішення не містить належного обґрунтування щодо її неврахування при прийнятті рішення про коригування митної вартості товару.

Щодо твердження відповідача, що подані до митного оформлення документи не містять усіх визначених частиною 10 статті 58 МК України, належним чином підтверджених числових значень складових митної вартості, а саме комісійні та брокерська винагорода, витрат завантаження товару в Китаї.

Так, умовами укладеного контракту з Компанією «NINGBO AMA INDUSTRY TRADE CO., LTD» взагалі не передбачено існування комісійної та/або брокерською винагороди. Відсутність у Компанії NINGBO AMA INDUSTRY TRADE CO., LTD» та Підприємства зазначених витрат зумовлює відсутність відомостей про них, як у ціні товару, так і у заявленій митній вартості.

Стосовно витрат на завантаження товару в порту Китаю.

Суд уже встановив, що для підтвердження вартості доставки товару до митного кордону України до митного оформлення надано довідку про транспортно-експедиційні витрати на перевезення вантажу мультимодальним транспортом, відповідно до вказаної довідки вартість транспортних послуг за маршрутом Ningbo (Китай) м/п Ягодин (Україна) склала 359 545,38 грн. У цій довідці вказано, що навантажувально-розвантажувальні роботи входять в вартість перевезення, в тому числі й витрати на завантаження товару в порту Китаю.

Стосовно висновку відповідача про те, що митним органом встановлено, що заявлений рівень митної вартості окремих товарів, наведених нижче не відповідає рівню митної вартості таких же товарів, за яким здійснюється митне оформлення іншими митницями.

Наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари розмитнено у попередні періоди за іншою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 16.07.2020 у справі № 815/6833/17.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, відповідач митну вартість визначив за другорядним методом резервним. Його застосування передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 08.02.2019 в справі №825/648/17 (№ К/9901/16592/18).

Суд констатує, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів лише зазначено, що за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів взята цінова інформація наявна в митного органу за МД №24UA07U5 від 08.07.2024; №24UA22U2 від 01.05.2024; №24UA28U3 від 09.07.2024; №24UA43U6 від 02.05.2024. Жодних пояснень щодо зроблених коригувань, ідентичності товару, який оформлявся на підставі вказаних МД не наведено.

Крім того, суд зазначає, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару. При прийнятті оскаржуваних рішень відповідачем використано виключно інформацію з бази даних митного органу, тобто при винесенні спірних рішень відповідач спирався не на документи, подані декларантом до митного оформлення, а на вже наявну в митного органу цінову інформацію.

Також, Верховний Суд у постанові від 21.12.2018 по справі №815/228/17 дійшов висновку, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості, жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Враховуючи встановлені обставини справи та норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товарів. При цьому подані документи не містили розбіжностей чи ознак підробки, водночас підтверджували числові значення митної вартості.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

З огляду на вищезазначене, на переконання суду, позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені МК України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість. Натомість відповідачем не обґрунтовано ціну, яка визначена ним у оскаржуваних рішеннях, митний орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору.

Таким чином, рішення відповідача про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/000165/2 від 15.07.2024 та картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2024/000492 від 15.07.2024 не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, внаслідок чого їх слід визнати протиправними та скасувати.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у сумі 8719,67 грн, сплачений при поданні цього позову.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов приватного підприємства "СВІТ-ХІМ" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA400000/2024/000165/2 від 15.07.2024.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA400040/2024/000492 від 15.07.2024.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці на користь приватного підприємства "СВІТ-ХІМ" судовий збір у розмірі 8719 (вісім тисяч сімсот дев`ятнадцять) грн 67 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Приватне підприємство "СВІТ-ХІМ" (вул, Степанкова, 3/1,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 33709982)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29010 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя В.К. Блонський