Справа № 160/26457/24
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Неклеси О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Аптека 24» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Аптека 24» (далі позивач, ТОВ «Аптека 24») звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Дніпропетровській області), в якій, з урахуванням уточнень прийнятих судом, просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.10.2024 р. відкрито провадження в адміністративній справі. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
- пункт 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідних положень" Кодексу. Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідних положень" Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної (416,04 грн.).
Відповідно до інформації наведеній у акті перевірки, перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації 815-ти податкових накладних/розрахунків коригування за лютий, березень, травень, червень, липень, серпень, вересень, листопад, грудень 2022 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, вересень, листопад 2023 року та березень 2024 року, затримка реєстрації в ЄРПН зазначених ПН/РК склала від 1 до 152 днів.
В акті перевірки також зазначено, що обставини, які звільняють від відповідальності або пом`якшують відповідальність за вчинення податкових порушень відсутні.
Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням №0/382600407 від 12.06.2024 року, позивач звернувся до Державної податкової служби України із скаргою від 03.07.2024 року Вих.№185/24/0001/005-Вих.-Р.
Рішенням Державної податкової служби України від 29.08.2024 року №26321/6/99-00-06-01-04-06 податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області №0/382600407 від 12.06.2024 року залишено без змін, а скаргу без задоволення.

Вважаючи протиправним та таким, що підлягає скасуванню податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області №0/382600407 від 12.06.2024 року прийняте на підставі акту про результати камеральної перевірки №32501/04-36-04-07/36573533 від 29.04.2024 року, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції Україниоргани державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 року № 2755-VI (далі по тексту - ПК України).

Відповідно до положень підпунктів 19-1.1 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи, що визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.

За змістом підпунктів 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право: проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема: своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних.

Пунктом 76.1 ст.76 ПК України визначено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з п. 86.7 ст. 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені строки скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для ПН/РК до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для ПН/РК до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для зведених ПН та/або РК коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 ПКУ, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

За правилами пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Законом України від 12 січня 2023 року №2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX Перехідні положення ПК України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (далі - Закон №2876-ІХ), який набрав чинності 08.02.2023 року, підрозділ 2 розділу XX Перехідні положення ПК України доповнено пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану та протягом шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, збільшено граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування (далі - ПН/РК) до податкових накладних в ЄРПН, встановлені пунктом 201.10. ст. 201 ПК України, та зменшено розміри штрафів за їх порушення, які встановлено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Відповідно, визначені пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ строки реєстрації в ЄРПН застосовуються до ПН/РК, граничний термін реєстрації в ЄРПН яких припадає на період з дати набрання чинності Законом №2876-ІХ (тобто з датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року), та діють тимчасово протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, та становлять:

для ПН/РК до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для ПН/РК коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Згідно з пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів (п. 90 підрозділу 2 розділу XX ПКУ).

З наведених норм Податкового кодексу України випливає висновок, що порушення строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних є підставою для застосування відповідальності у вигляді штрафу в залежності від пропущеного строку реєстрації.

З акта камеральної перевірки № 32501/04-36-04-07/36573533 від 29.04.2024 року вбачається, що контролюючий орган прийшов до висновку про порушення позивачем граничних термінів реєстрації 815-ти податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН за лютий, березень, травень, червень, липень, серпень, вересень, листопад, грудень 2022 року, січень, лютий, березень, квітень, травень, червень, вересень, листопад 2023 року та березень 2024 року, затримка реєстрації в ЄРПН зазначених ПН/РК склала від 1 до 152-х днів.

Відповідальність за такі порушення визначена відповідачем: абзац 1 пункту 120-1.1 статті 120-1 розділу II Кодексу. Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 201.10 статті 201 розділу V Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної (10253,29 грн.); пункт 90 підрозділу 2 розділу XX "Перехідних положень" Кодексу. Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідних положень" Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної (416,04 грн.).

До акта камеральної перевірки № 32501/04-36-04-07/36573533 від 29.04.2024 року включений перелік податкових накладних/розрахунків коригування, термін реєстрації яких порушено, загальна кількість 815 одиниць у загальній сумі на яку зареєстровано податкову накладну/розрахунок коригування ПДВ (- 93 698,42 грн.), а обсяг загального постачання без ПДВ ( - 1 205 640,20 грн.).

Позивач у позовній заяві, а також у запереченні на акт камеральної перевірки №32501/04-36-04-07/36573533 від 29.04.2024 року та у скарзі на податкове повідомлення-рішення №2/382600407 від 12.06.2024 року зазначав, що проаналізувавши акт про результати камеральної перевірки № 32501/04-36-04- 07/36573533 від 29.04.2024 року, ним було виявлено, що податкові накладні: №825 від 01.06.2022 року, на суму 146259,60 грн.; №821 від 15.06.2022 року, на суму 12770,00 грн.; №373 від 06.04.2023 року, на суму 790,90 грн.; №374 від 06.04.2023 року, на суму 54,00 грн.; №301 від 23.11.2023 року на суму 847,00 грн.; №303 від 23.11.2023 року на суму 5,70 грн.; №302 від 23.11.2023 року на суму 330,00 грн.; №300 від 23.11.2023 року на суму 1806,20 грн.; № 311 від 06.02.2023 року на суму -7072,99 грн.; № 277 від 30.11.2023 року на суму-6,18 грн. дійсно подані з порушення строків реєстрації і позивач визнає ці порушення. Однак усі інші податкові накладні були зареєстровані в строк з урахуванням вимог абз. 18 п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Оскільки позивач у позовній заяві визнає вчинення ним порушень щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних №825 від 01.06.2022 року, №821 від 15.06.2022 року, №373 від 06.04.2023 року, №374 від 06.04.2023 року, №301 від 23.11.2023 року, №303 від 23.11.2023 року, №302 від 23.11.2023 року, №300 від 23.11.2023 року, № 311 від 06.02.2023 року, № 277 від 30.11.2023 року, отже такі порушення не є спірними.

З розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, який є додатком до податкового повідомлення-рішення №2/382600407 від 12.06.2024 року встановлено, що за порушення строку реєстрацію податкової накладної №825 від 01.06.2022 року позивачу було нараховано штраф у розмірі 1025,71 грн., податкової накладної №821 від 15.06.2022 року - штраф у розмірі 89,39 грн., податкової накладної №373 від 06.04.2023 року - штраф у розмірі 1,11 грн., податкової накладної №374 від 06.04.2023 року - штраф у розмірі 1,08 грн., податкової накладної №301 від 23.11.2023 року - штраф у розмірі 2,97 грн., податкової накладної №303 від 23.11.2023 року - штраф у розмірі 0,02 грн., податкової накладної №302 від 23.11.2023 року - штраф у розмірі 3,3 грн., податкової накладної №300 від 23.11.2023 року - штраф у розмірі 6,32 грн., податкової накладної № 311 від 06.02.2023 року - штраф у розмірі 9,9 грн., податкової накладної № 277 від 30.11.2023 року - штраф у розмірі 0,02 грн., загальна сума штрафу за податковими накладними щодо яких позивачем визнано порушення строку їх реєстрації складає 1139,82 грн.

12.06.2024 року, на підставі акту перевірки №32501/04-36-04-07/36573533 від 29.04.2024 року, ГУ ДПС у Дніпропетровській області було прийнято податкове повідомлення-рішення №0/382600407, яким за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених ст.201 Податкового кодексу України та згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України за порушення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у сумі 10669 грн. 33 коп.

Враховуючи те, що позивач визнає вчинення ним порушень щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних №825 від 01.06.2022 року, №821 від 15.06.2022 року, №373 від 06.04.2023 року, №374 від 06.04.2023 року, №301 від 23.11.2023 року, №303 від 23.11.2023 року, №302 від 23.11.2023 року, №300 від 23.11.2023 року, № 311 від 06.02.2023 року, № 277 від 30.11.2023 року та не оскаржує суму штрафу нараховану за такі порушення, суд вважає правомірним нарахування позивачу штрафу у розмірі 1139,82 грн. за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН зазначених податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних.

Отже, податкове повідомлення-рішення №0/382600407 від 12.06.2024 року в частині нарахування позивачу штрафу у розмірі 1139,82 грн. є правомірним та не підлягає скасуванню.

Щодо іншої частини податкового повідомлення-рішення, суд зазначає наступне.

Абзацем 18 п.201.10 ст.201 ПК України визначено, що для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням таких граничних строків - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Отже, строки реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, обраховуються інакше, аніж інші. Строк для такої реєстрації обраховується від дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від складання такого розрахунку.

Таким чином, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку - 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).

Оскільки суми визначені у стовпчику 7 та 8 таблиці, в якій зазначено перелік податкових накладних/розрахунків коригування, термін яких, на думку відповідача, порушено (таблиця міститься в акті камеральної перевірки №32501/04-36-04-07/36573533 від 29.04.2024 року) з назвою «Сума ПДВ, грн.» та «Обсяг постачання (без ПДВ)» містять саме від`ємні значення, то, на думку суду, для притягнення позивача до відповідальності в акті перевірки чи в розрахунку слід вказати не дату виписки податкових накладних/розрахунків коригування, як це було зроблено в 3 стовпчику розрахунку до акту, а зазначити дату отримання постачальником таких розрахунків коригування.

Отже, Податковий кодекс України чітко встановлює, що строк у який повинен здійснити дії платник податків (зареєструвати розрахунки коригування, складені постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних) обчислюється з моменту отримання розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем/постачальником).

Як встановлено з матеріалів справи та не спростовано відповідачем, ані акт перевірки, ані розрахунок до податкового повідомлення-рішення не містять інформації про дату отримання розрахунків коригування до податкових накладних покупцем, отже відповідачем не перевірялась дата отримання цих розрахунків, а порушення строків реєстрації таких розрахунків, всупереч наведеним вище нормам, були встановлені з огляду на аналіз дати виписки податкових накладних/розрахунків коригування.

Відповідач в обґрунтування своєї позиції щодо правомірності нарахування позивачу штрафу посилається на лист ДПС України від 05.10.2023 року №24962/7/99-00-04-02-01-07, яким надано роз`яснення щодо дотримання вимог чинного законодавства в частині застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення строків реєстрації ПН/РК в ЄРПН та лист ДПС України від 01.02.2024 року №2725/7/99-00-04-02-04-07, в якому надано роз`яснення стосовно дій контрагентів під час складання та реєстрації РК в ЄРПН щодо подання платником податку - покупцем до податкової декларації з ПДВ заяви зі скаргою на такого продавця та копій документів, передбачених пунктом 201.10 статті 201 та пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ, у тому числі документів, що засвідчують дату отримання такого РК.

Суд вважає, що посилання відповідача на листи ДПС України від 05.10.2023 року №24962/7/99-00-04-02-01-07 та від 01.02.2024 року №2725/7/99-00-04-02-04-07 не є належним обґрунтуванням правомірності дій податкового органу в розглядуваному випадку, оскільки листи не є нормативно-правовими актами, вони можуть носити лише роз`яснювальний, інформаційний та рекомендаційний характер і не повинні містити нових правових норм, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер. Такі правові норми мають бути викладені виключно у нормативно-правовому акті, затвердженому відповідним розпорядчим документом уповноваженого відповідно до законодавства суб`єкта нормотворення, погодженому із заінтересованими органами та зареєстрованому в органах юстиції в порядку, встановленому законодавством про державну реєстрацію нормативно-правових актів.

Водночас, Податковим кодексом України не передбачено обов`язку платника податків подавати скаргу на контрагентів продавців товарів/послуг з метою підтвердження дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних.

Також листи ДПС України, на які посилається відповідач, видано лише 05.10.2023 року та 01.02.2024 року, тоді як податковим повідомленням-рішенням №0/382600407 від 12.06.2024 року позивачу нараховано штраф за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування складених та зареєстрованих у 2022-2024 роках.

Також, відповідач в обґрунтування своєї позиції щодо правомірності нарахування позивачу штрафу посилається на постанову Верховного суду №816/2269/16 від 13.08.2020 року, в якій Верховний Суд погодився з висновками попередніх інстанцій, що відповідно до вимог ПК України на позивача покладається обов`язок своєчасно реєструвати податкові накладні та розрахунки коригування в Єдиному реєстрі, та не здійснення відповідних дій стало підставою для притягнення його до фінансової відповідальності. В даному разі, суди звернули увагу позивача, що несвоєчасне отримання ним розрахунків коригування від контрагентів, не може бути підставою для звільнення від відповідальності, так як ним не подавались відповідні заяви і скарги. ...Також Суд касаційної інстанції погодився із висновками судів попередніх інстанцій, що були зроблені під час оцінки доводів позивача про несвоєчасне отримання ним від контрагентів Розрахунків коригування, з огляду на те, що дійсно позивач міг би уникнути відповідальності за свої дії пов`язані із реєстрацією таких документів, шляхом повідомлення податкового органу про такі факти.

Однак, суд вважає, що наведені висновки Верховного суду викладені у постанові від 13.08.2020 року у справі №816/2269/16 не можуть бути застосовані при розгляді цієї справи, оскільки наведені у зазначеній постанові правовідносини були врегульовані нормами податкового законодавства чинного станом на 2016 рік та висновки викладені Верховним судом були зроблені з урахуванням чинного на момент виникнення спірних у справі №816/2269/16 правовідносин, тоді як пункт 201.10 статті 201 Податкового кодексу України було доповнено абзацем 18 наступного змісту: «для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем)», згідно із Законом № 2245-VIII від 07.12.2017 року. Отже, спірні у цій справі правовідносини врегульовані іншою редакцією Податкового кодексу України, а тому висновки викладені у постанові Верховного суду від 13.08.2020 року у справі №816/2269/16 не враховуються при розгляді цієї справи.

Окрім того, відповідач в обґрунтування своєї позиції щодо правомірності нарахування позивачу штрафу посилається на те, що робота програмного забезпечення, з використанням якого платник податків реєстрував розрахунки коригування не контролюється ДПС. Відповідно до інформації/роз`яснень наданих ТОВ «M.E.Dok», дата та час відправлення електронного документу, що фіксується, залежить від системних налаштувань дати і часу на комп`ютері, з якого проводиться відправлення документу. Тобто, якщо за будь-якої причини на комп`ютері користувача налаштовано дату та час, які не відповідають реальному, то в Протоколі по документу, який формується Kn«M.E.Doc», буде відображено таку нереальну дату та час. Також відповідач посилався на позиція Верховного Суду щодо питання застосування окремих норм права у подібних правовідносинах викладена/міститься у його постанові від 19.08.2021 року у справі №520/11447/19.

Натомість, Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 року по справі №160/10558/19 щодо висновків судів попередніх інстанцій про неприйняття в якості доказу вчасної реєстрації податкових накладних роздруківок з програми m.e.doc з посиланням на те, що останні не відповідають правилам допустимості доказів направлення електронних документів, визнав необґрунтованими, внаслідок відсутності підстав, передбачених статтею 74 КАС України, які свідчать, що вказані докази одержані з порушенням порядку, встановленого законом, або того, що обставини справи, не можуть підтверджуватися цим засобом доказування.

До того ж суд звернув увагу, що статтями 73, 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

В даному випадку позивач, надавши суду докази направлення на реєстрацію податкових накладних, зокрема скрін-шоти програми m.e.doc, вчинив усі залежні від нього дії для підтвердження своєчасної реєстрації податкових накладних. Тоді як відповідач у відповідності до вимог частини 2 статті 77 КАС України не довів правомірності прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Отже, з урахуванням правової позиції Верховного Суду викладеної у постанові від 22.11.2021 по справі №160/10558/19, суд дійшов висновку, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Аптека 24» має належні та допустимі докази в розумінні ст.ст. 72, 73, 74, 75, 76 КАС України - відповідь ТОВ «M.E.Dok» з додатками про фактичне отримання розрахунків коригування від контрагентів, в яких зазначено дата та час відправлення електронного документу, що фіксується в зазначеній системі та підтверджує факт (дату та час) отримання позивачем розрахунків коригування до податкової накладної.

Тоді як відповідачем при проведенні камеральної перевірки взагалі не перевірялась дата отримання цих розрахунків коригування, а порушення строків реєстрації таких документів, всупереч абз. 18 п. 201.10 ст. 201 ПК України, були встановлені з огляду на аналіз дати їх виписки.

В даному випадку позивач, на думку суду, вчинив усі залежні від нього дії для підтвердження своєчасної реєстрації розрахунків коригування. Тоді як відповідач у відповідності до вимог частини 2 статті 77 КАС України не довів правомірності прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, в частині нарахування штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації 805 розрахунків коригування до податкових накладних.

З огляду на встановлені у справі обставини та наведені вище норми права, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від №0/382600407 від 12.06.2024 року в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аптека 24» штрафу в розмірі 9529,51 грн. (10669,33 грн.- 1139,82 грн.) винесено Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області з порушенням вимог податкового законодавства, а тому є протиправними та підлягає скасуванню.

Інші доводи учасників справи не є юридично значимими та не впливають на висновки суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України(даліКАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з ч. 1ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до ч. 1 і ч. 2 ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів позивача, враховуючи доводи відповідача, суд приходить висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 3028,00 грн., що підтверджується наявною у матеріалах справи копією платіжної інструкції №711093 від 30.09.2024 року.

Враховуючи те, що позовну заяву задоволено частково, понесені ТОВ «Аптека 24» судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають стягненню на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме 89,32 % від 3028,00 грн. = 2704, 91 грн.

Керуючись статтями 2, 9, 72, 77, 241, 243-246, 257, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Аптека 24» (, вул.Панікахи, буд.2, м.Дніпро, 49040) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (, вул. Сімферопольська, 17-А, м.Дніпро, 49005) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №0/382600407 від 12.06.2024 року прийняте на підставі акту про результати камеральної перевірки № 32501/04-36-04-07/36573533 від 29.04.2024 року в частині застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аптека 24» штрафу в розмірі 9529,51 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аптека 24" (код ЄДРПОУ- 36573533) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2704 (дві тисячі сімсот чотири) грн. 91 коп.

Звернути увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимо гст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст.295,297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено та підписано 17.12.2024 року.

Суддя О.М. Неклеса