Справа № 240/24429/24
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 грудня 2024 року м. Житомир справа № 240/24429/24

категорія 102010000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Панкеєва В.А., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради Житомирської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії виконавчого комітету Житомирської міської ради щодо розгляду його заяви від 09.10.2023 та ненадання відповіді з повідомленням відповідно дати взяття на облік, виду і номера черги;

- зобов`язати виконавчий комітет Житомирської міської ради надати письмову відповідь з повідомленням відповідно дати взяття на облік, виду і номера черги, підстави взяття на облік (що передбачено п.21 Правил);

- визнати протиправними вимоги виконавчого комітету Житомирської міської ради щодо необхідності надати для нього документи, які перелічено (викладено) на сторінці 5 листа відповідача від 10.10.2024 №26/4544;

- зобов`язати виконавчий комітет Житомирської міської ради утриматися від протиправних дій, зокрема щодо вимог про необхідність надання документів про що викладено на сторінці 5 листа відповідача від 10.10.2024 №36/4544, перешкодження здійснення його прав.

Ухвалою суду від 17.12.2024 відмовлено у відкритті частини позовних вимог.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України, з огляду на таке.

Пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

До матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 додано лист від 10.10.2024 №36/4544 виконавчого комітету Житомирської міської ради, яким повідомлено позивача про виконання рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 18.09.2024 №240/33084/23 та повторно роз`яснено, що йому необхідно надати документи для формування облікової справи, зокрема:

копії наказів про звільнення у зв`язку з скороченням, ліквідацією підприємства, за станом здоров`я, завірені належним чином;

витяг з рішення адміністрації та профкому підприємства про зняття з обліку, засвідчений керівником підприємства за колишнім місцем роботи;

витяги із списків громадян, які потребують поліпшення житлових умов з попереднього місця роботи, завірені належним чином;

документи про реєстрацію місця проживання особи на кожного члена сім`ї, що перебуває на квартирному обліку;

довідка на заявника та членів сім`ї про перебування на квартирному обліку за місцем роботи (на всіх членів сім`ї, хто стає на квартирний облік), в якій зазначається посада, з якого часу працює особа і чи перебуває/не перебуває на квартирному обліку за місцем роботи:

1) якщо особа непрацююча або є пенсіонером довідка з пенсійного фонду (вид пенсії) або довідка з центру зайнятості;

2) якщо особа є підприємцем подається виписка з єдиного державного реєстру;

3) якщо особа навчається довідка з навчального закладу.

інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (на заявника та повнолітніх членів сім`ї);

копії паспортів на заявника та членів сім`ї (1, 2 та всі сторінки з відміткою про реєстрацію та приватизацію).

копії реєстраційних номерів облікових карток платників податків на заявника та членів сім`ї.

копії свідоцтва про право власності на житлове приміщення та технічного паспорта (при наявності).

копії документів, які підтверджують право на пільги (при наявності), завірені належним чином.

Отже, позивачем оскаржується лист Виконавчого комітету міської ради Житомирської області від 10.10.2024 №36/4544 щодо надання документів для формування облікової справи по квартирному обліку.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому, індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини 1 ст.4 КАС України).

Отже, передумовою звернення до адміністративного суду із позовом є прийняття суб`єктом владних повноважень рішення стосовно позивача, що призвело до порушення його прав, свобод та інтересів, а тому позивачу необхідно в позовній заяві зазначити про існування спору між ним та відповідачем, що стало підставою для звернення до адміністративного суду. Інформаційний лист виконавчого комітету від 10.10.2024 №36/4544 не відповідає визначенню рішення суб`єкта владних повноважень.

Аналогічні висновки викладені у постанові Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 серпня 2024 року у справі №240/5489/24.

З огляду на вказане, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги із викладом прохальної частини позовної заяви відповідно до положень ст. 5 КАС України та з урахуванням юрисдикції адміністративних судів.

Європейський суд з прав людини у пункті 27 рішення від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" (заява № 24402/02), яке набуло статусу остаточного 20 серпня 2010 року, зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Слід відмітити, що відкриття провадження у справі має бути наслідком належних дій не тільки суду, а й учасників судового провадження, які мають добросовісно користуватися своїми процесуальними правами та чітко і послідовно виконувати вимоги процесуального закону.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду нової уточненої позовної заяви (та її копій з додатками відповідно до кількості учасників справи) із формулюванням змісту позовних вимог відповідно вимог до ч.1 ст.5 КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя В.А. Панкеєва