Справа № 140/14449/24
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 грудня 2024 року ЛуцькСправа № 140/14449/24
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Смокович В.І., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Чернеш Дмитро Сергійович (далі Чернеш Д. С.), в інтересах ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся в суд з позовом до, Міністерства оборони України (далі МО України), Військової частини НОМЕР_1 (далі в/ч НОМЕР_1 ) з позовними вимогами про:

1.Визнати протиправними дії з 30.10.2022 по 15.11.2024 включно: МО України, в/ч НОМЕР_1 у відношенні ОСОБА_1 щодо неналежних: алгоритму розрахунку грошової компенсації за невикористаних основних та додаткових відпусток за 2022-2024 роки; індексації грошового забезпечення; нарахування та виплати грошового забезпечення; речового забезпечення; нарахування та виплати грошової компенсації вартості за неотримане речове майно; нарахування та виплати одноразової грошової допомоги у разі звільнення військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом у зв`язку з мобілізацією за постановою Кабінету Міністрів України № 460 від 17.09.2014 (з відповідними змінами); нарахування та виплати грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки за 2022-2024 роки; нарахування та виплати грошової компенсації за невикористані дні відпустки як учаснику бойових дій за 2022-2024 роки; нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; нарахування та виплати додаткової винагороди відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 за період з 30.10.2022 по 15.11.2024 включно; нарахування та виплати середнього заробітку(середнього грошового забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні.

2.Зобов`язати в/ч НОМЕР_1 належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення із: застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»; урахуванням індексації грошового забезпечення; за період з 30.10.2022 по 31.12.2022 включно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», починаючи з 30.10.2022, доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

3.Зобов`язати в/ч НОМЕР_1 належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення із: застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» станом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»; урахуванням індексації грошового забезпечення; за період з 01.01.2023 по 31.12.2023 включно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», починаючи з 01.01.2023, доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

4.Зобов`язати в/ч НОМЕР_1 належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення із: застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» станом на 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»; урахуванням індексації грошового забезпечення; за період з 01.01.2024 по 15.11.2024 включно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», починаючи з 01.01.2024, доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

5.Зобов`язати в/ч НОМЕР_1 належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення із врахуванням: додаткової винагороди відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 за період з 30.10.2022 по 15.11.2024 включно у розмірі 100000,00 грн щомісячно; індексації грошового забезпечення; з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» , починаючи з 30.10.2022, з врахуванням фактично виплачених сум, доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

6.Зобов`язати в/ч НОМЕР_1 , відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 460 від 17.09.2014 (з відповідними змінами) належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу в розмірі 4 відсотки місячного грошового забезпечення(посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення(підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення) за кожний повний календарний місяць служби, а саме за 32 (тридцять два) повних місяців служби, але не менш як 25 відсотків місячного грошового забезпечення(посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення(підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення), із застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» станом на 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

7.Зобов`язати в/ч НОМЕР_1 належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за: 60 невикористаних днів щорічної основної відпустки за 2022-2024 роки; 28 невикористаних днів відпустки як учаснику бойових дій за 2022-2024 роки; з розрахунку грошового забезпечення(посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення(підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення), із застосуванням для обчислення посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» станом на 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт встановлений додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати», доплативши з вказаних сум єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

8.Зобов`язати в/ч НОМЕР_1 належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно, з урахуванням індексу інфляції відповідно до приписів статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати».

9.Зобов`язати в/ч НОМЕР_1 належним чином нарахувати та негайно виплатити ОСОБА_1 середній заробіток (середнє грошове забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні з 15.11.2024 по день набрання рішенням суду законної сили включно, з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства.

10.Стягнути солідарно з МО України та в/ч НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 100000,00 грн (сто тисяч гривень).

11.Зобов`язати Міністерство оборони України та в/ч НОМЕР_1 подати до суду звіт про повне виконання судового рішення протягом 10 (десяти) денного строку з моменту набрання законної сили.

Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України та містить такі недоліки.

Відповідно до пунктів 2, 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суддя встановив, що позовна заява надійшла на адресу суду за допомогою системи «Електронний суд» та подана представником позивача Чернешом Д. С., зазначено позивачем ОСОБА_2 , відповідача 1 МО України, відповідача 2 в/ч НОМЕР_1 та іншу особу «позивач ОСОБА_3 ».

Згідно частини другої статті 18 КАС України позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

У газеті «Голос України» від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Відповідно до розділу 1 «Підсистема «Електронний суд»» глави ІІІ «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, вказано:

пунктом 24 зазначається - підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи;

пунктом 25 зазначено - процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді … можуть подаватися до суду … в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд»;

пунктом 26 передбачено - електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

пунктом 27 передбачено - до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Отже, надсилання процесуальних документів до адміністративного суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Крім того, з аналізу положень пунктів 26, 27 вбачається, що, в даному випадку, позовна заява створюється в системі «Електронний суд» із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, та підписуються кваліфікованим електронним підписом.

До позовної заяви (яка створена із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів) можуть бути додані інші файли (тобто, в даному випадки, додатки до позовної заяви), які підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються (пункт 27).

Таким чином, законодавцем надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними заявами, в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника)).

Аналогічний висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі №9901/335/20 та від 01.07.2021 у справі №9901/76/21.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позовна заява та всі додані до неї документи подано позивачем в електронній формі з використання сервісу «Електронний суд», при цьому, судом встановлено, що сама позовна заява подана з порушенням зазначених вище вимог.

Так, позовна заява подана представником позивача шляхом додавання до додатку сканованої копії позовної заяви, яка містить інший склад учасників справи.

Відповідно у сканованій копії позовної заяви вказується позивач ОСОБА_1 в особі представника Чернеш Д. С., відповідач МО України та в/ч НОМЕР_1 (містить інше місцезнаходження, в порівнянні із позовною заявою, сформованою за допомогою підсистеми «Електронний суд»), тобто інший склад учасників справи.

Отже, в порушення пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України, у позовній заяві сформованій за допомогою підсистеми «Електронний суд» та сканованої копії позовної заяви містяться розбіжності щодо учасників справи та місцезнаходження в/ч НОМЕР_1 .

Також суддя зазначає, що позивач у своїй позовній заяві визначив відповідачами МО України та в/ч НОМЕР_1 та оскаржує дії обох відповідачів щодо неналежних: алгоритму розрахунку грошової компенсації за невикористаних основних та додаткових відпусток за 2022-2024 роки; індексації грошового забезпечення; нарахування та виплати грошового забезпечення; речового забезпечення; нарахування та виплати грошової компенсації вартості за неотримане речове майно; нарахування та виплати одноразової грошової допомоги у разі звільнення військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом у зв`язку з мобілізацією за постановою Кабінету Міністрів України № 460 від 17.09.2014 (з відповідними змінами); нарахування та виплати грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки за 2022-2024 роки; нарахування та виплати грошової компенсації за невикористані дні відпустки як учаснику бойових дій за 2022-2024 роки; нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування; нарахування та виплати додаткової винагороди відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28.02.2022 за період з 30.10.2022 по 15.11.2024 включно; нарахування та виплати середнього заробітку(середнього грошового забезпечення) за час затримки розрахунку при звільненні.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, позивач в період з 30.10.2022 по 15.11.2024 перебував на грошовому забезпеченні в/ч НОМЕР_1 , що узгоджується із наказом ТВО Командира в/ч НОМЕР_1 від 30.10.2022 №296 та наказом Командира в/ч НОМЕР_1 від 15.11.2022 №341 (арк. спр. 55-56), тобто МО України не здійснювало нарахування та виплату грошового забезпечення ОСОБА_1 .

З наведеного слідує, що стороною позивача не наведено обґрунтування вимог до МО України у відношенні ОСОБА_1 щодо неналежного алгоритму розрахунку грошового забезпечення.

Враховуючи, що всі вимоги зобов`язального характеру спрямовані до в/ч НОМЕР_1 стороною позивача не наведені також і обґрунтування необхідності та підстави застосування солідарного стягнення моральної шкоди з МО України.

За приписами частини другої статті 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Зазначений обов`язок містить і частина четверта статті 161 КАС України, за змістом якої позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Водночас на підтвердження понесення ОСОБА_1 моральної шкоди до позовної заяви надано висновок комплексної психолого-соціальної експертизи №19-10-24 моральної шкоди потерпілого, яка стосується не самого позивача, а ОСОБА_2 (арк. спр. 74-93), тобто до позовної заяви не додано доказів щодо фактичних обставин справи.

Окрім того, частинами першою, третьою статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відповідно до частин першої та другої статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Так, позовна заява підписана представником ОСОБА_1 Чернешем Дмитром Сергійовичем, який діє на підставі нотаріальної довіреності від 06.12.2024 (пункт 17.1 позовної заяви).

Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)».

Згідно із підпунктом 11 пункту 16-1 Перехідних положень Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Положеннями частини четвертої статті 131-2 Конституції України передбачено, що законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Наведеним конституційним положенням кореспондує частина друга статті 57 КАС України згідно якої, у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Пункт 20 статті 4 КАС України надає визначення терміну адміністративна справа незначної складності - як адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Суддя враховує і позицію Верховного Суду, викладену у постановах від 31.08.2020 у справі №200/14466/19-а, від 22.09.2020 у справі №20014511/19-а, у якій вказано, що у справах віднесених до категорії справ незначної складності, представництво можуть здійснювати не лише адвокати, а й інші визначені особи, які мають адміністративну процесуальну дієздатність.

В свою чергу, частина шоста статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу визначає категорію справ як справ незначної складності зі змісту якої слідує, що спори стосовно одночасного оскарження дій суб`єкта владних повноважень, щодо правильності нарахування та виплати грошового забезпечення військовослужбовця, вирішення питання стосовно компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, а також стягнення моральної шкоди до справ незначної складності не віднесено.

Суддя зауважує, що у вступній частині (шапці) позовної заяви, наданої як додаток до позовної заяви сформованої за допомогою підсистеми «Електронний суд», зазначено, що представник ОСОБА_1 Чернеш Д. С. діє на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, посвідчення адвоката №0368, виданого 24.03.2006 Головною Національної асоціації адвокатів України на ім`я Дмитра Чернеша; довіреності (арк. спр. 19).

Особливості представництва в адміністративному судочинстві передбачено, серед іншого, частиною четвертою статті 59 КАС України, згідно з якою повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини третьої статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Суддею на підставі інформації, яка розміщена на сайті Національної асоціації адвокатів України, встановлено, що право на зайняття адвокатською діяльністю Чернеша Д. С. припинено згідно пункту 4 частини першої статті 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» з 13.06.2019 на підставі рішення КДКА Дніпропетровської області № 6/ДПР-19 від 13.06.2019 (рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.01.2024 та постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 10.04.2024 у справі № 160/6323/19, які набрали законної сили).

Позовна заява представником позивача до суду була подана 08.10.2024, тобто вже після набрання рішень суду у справі № 160/6323/19 законної сили.

Таким чином, право на зайняття адвокатською діяльністю Чернеша Д. С. припинено з 13.06.2019; на момент видачі нотаріально посвідченої довіреності від 06.12.2024 та подання позовної заяви до суду Чернеш Д. С. не мав статусу адвоката, хоча долучає до матеріалів позовної заяви посвідчення адвоката України та свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю (арк. спр. 47-49).

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13 березня 2018 року у справі № 914/2772/16; від 21 березня 2018 року у справі № 914/2771/16).

Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності таких повноважень на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника, зокрема, стосовно звернення до суду.

Отож, Чернешем Д. С. не тільки не визначено процесуального статусу представника (адвокат чи фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 КАС України має адміністративну процесуальну дієздатність), у зв`язку із суперечністю у вступній частині (шапці) та пунктом 17.1 позовної заяви, а й подані до суду нечинні, у зв`язку із припиненням право на зайняття адвокатською діяльністю Чернеша Д. С., документи на підтвердження таких повноважень (посвідчення адвоката України та свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю).

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її необхідно залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У зазначений строк стороні позивача необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання (надіслання): 1) нової редакції позовної заяви із вірним зазначенням учасників справи; місцезнаходженням в/ч НОМЕР_1 ; обґрунтуванням вимог до МО України; 2) належних доказів, на яких ґрунтуються позовні вимоги щодо стягнення моральної шкоди; 3) інформації та відповідних підтверджуючих документів на право представництва Чернешем Д. С. у Волинському окружному адміністративному суді.

Керуючись статтями 160-161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме подання (надіслання): 1) нової редакції позовної заяви із вірним зазначенням учасників справи; місцезнаходженням Військової частини НОМЕР_1 ; обґрунтуванням вимог до Міністерства оборони України; 2) належних доказів, на яких ґрунтуються позовні вимоги щодо стягнення моральної шкоди; 3) інформації та відповідних підтверджуючих документів на право представництва Чернешем Дмитром Сергійовичем у Волинському окружному адміністративному суді - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.І. Смокович