Справа № 280/578/19
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 грудня 2024 року м. Дніпросправа № 280/578/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційні скарги Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради та адвоката Ящук Олени Валеріївни в інтересах ОСОБА_1 на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 13.05.2019 року в адміністративній справі №280/578/19 (головуючий суддя І-ї інстанції Прасов О.О.) за позовом ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради, в якому просив:

- визнати відмову Департамента архітектури та містобудування Запорізької міської ради у наданні будівельного паспорта ОСОБА_1 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 протиправною;

- зобов`язати Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської ради надати будівельний паспорт ОСОБА_1 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :04:027:0520, кадастровий номер земельної ділянки :04:027:0521 на підставі пакета документів, що надано 01.08.2018 адміністратору ЦНАП м.Запоріжжя, для отримання адміністративної послуги «Видача будівельного паспорту забудови земельної ділянки (внесення змін до будівельного паспорту) та реєстрація в містобудівному кадастрі», суб`єкт надання адміністративних послуг Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської ради, та знаходяться в матеріалах справи.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 01.08.2018 року позивач звернувся з заявою та пакетом документів до адміністратора ЦНАП м.Запоріжжя для отримання будівельного паспорту забудови земельної ділянки. Крім того, до пакету документів та заяви від 01.08.2018 року додано розрахунок інсоляції (освітлення) та виконуються усі норми ДБН. Відповідач листом від 13.08.2018 року за вих.№3-1833 відмовив у видачі будівельного паспорта. Вважає вказану відмову безпідставною та такою, що не відповідає діючому законодавству, оскільки ним надані всі належні документи та вся проектна документація, яка відповідає будівельним нормам.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 13 травня 2019 року позовні вимоги задоволено частково.

Визнано протиправними дії Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради щодо відмови у наданні будівельного паспорта ОСОБА_1 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язано Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської ради повторно розглянути пакет документів наданих ОСОБА_1 на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :04:027:0520, кадастровий номер земельної ділянки :04:027:052, на підставі пакета документів, що надано 01.08.2018 року адміністратору ЦНАП м.Запоріжжя, для отримання адміністративної послуги «Видача будівельного паспорту забудови земельної ділянки (внесення змін до будівельного паспорту) та реєстрація в містобудівному кадастрі», суб`єкт надання адміністративних послуг Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської ради, та знаходяться в матеріалах справи, та вирішити питання з урахуванням правової оцінки, наданої судом у даному рішенні.

В іншій частині позову відмовлено.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради судові витрати в сумі 768 грн. 40 коп. (том №1 а.с.177-182),

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог скасувати та ухвалити нове рішення в цій частині, про задоволення позовної вимоги.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення суду першої інстанції в частині відмови зобов`язати відповідача надати будівельний паспорт є необґрунтованим, оскільки позивачем було подано повний пакет документів для видачі такого паспорту, та судом першої інстанції підтверджено, що позивачем виконано всі умови, визначені законом, а відтак видача паспорта у відповідності до вимог п.2.4 Порядку №103 є обов`язком, а не правом органу містобудування та архітектури.

Відповідач також не погодився з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що за результатом розгляду заяви позивача від 01.08.2018 року, відповідач надав 13.08.2018 року вмотивовану відмову у надані будівельного паспорта. Підставою прийняття такого рішення стало невідповідність намірів забудови вимогам чинного на момент виникнення спірних відносин законодавства. Крім того, надання одного будівельного паспорта на декілька земельних ділянок, які розглядаються в ескізних матеріалах забудови земельної ділянки Наказом Мінрегіону №103 не передбачено.

Позивач та Відповідач подали відзиви на апеляційні скаргу, в яких просили в задоволенні вимог апеляційних скарг іншої сторони відмовити.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року вказані апеляційні скарги ОСОБА_1 та Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 13 травня 2019 року в адміністративній справі №280/578/19 залишено без задоволення.

Не погодившись з постановою апеляційного суду представник відповідача та представник позивача подали касаційні скарги, в яких відповідач просив скасувати рішення судів попередніх інстанцій, ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову, а представник позивача просив частково скасувати рішення суду першої інстанції та скасувати постанову апеляційного суду, ухвалити нове рішення про задоволення в повному обсязі позовних вимог.

Позивач та відповідач подали відзиви на касаційні скарги, у яких просили відмовити у задоволенні касаційних скарг.

Постановою Верховного Суду від 14 лютого 2024 року скасовано постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року та справу передано до суду апеляційної інстанції на новий розгляд.

Водночас Верховний Суд зазначив, що суд апеляційної інстанції обмежився лише констатуванням прийняття відповідачем рішення, не передбаченого Порядком № 103, та дійшов помилкових висновків з цього правового питання.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційних скарг та відзивів на апеляційні скарги, встановила наступне.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Департамента архітектури та містобудування Запорізької міської ради із заявою про видачу йому будівельного паспорта на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0.0393га. Земельна ділянка, на якій планується будівництво, складається з двох ділянок: земельна ділянка площею 0.0276 га (кадастровий номер :04:027:0520) та земельна ділянка площею 0.0117 га (кадастровий номер :04:027:052). До заяви позивач додав: ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці); «Схема забудови земельної ділянки М1:500»; «Схема протипожежного відсіку М1:2000»; «Схема напрямку траси мережі каналізації М 1:2000»; фасади та плани поверхів житлового будинку із зазначенням габаритних розмірів; Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-018 від 24.01.2018 року; Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-018 від 24.01.2018 року; копію листа ГУ ДСНС у Запорізькій області за №04/2-19/161 від 10.01.2018 року «Щодо погодження будівництва протипожежної стіни»; копію Дозволу КП «Водоканал» на підключення житлового будинку до мереж централізованого каналізування від 02.01.2018 року за №1/2018 (2537); «Розрахунок Коефіцієнта Природнього Освітлення при односторонньому боковому освітленні житлових кімнат, двоповерхової частини житлового будинку літ.А' по вул.Прогресивній,69 Дніпровського району м.Зпоріжжя, виконаний ПП «Опал»; інформацію №115348558 від 26.02.2018 року та №115350714 від 26.02.2018 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна; копію паспорту громадянина та копію довідки про присвоєння ідентифікаційного номера, посвідчені в установленому порядку (том №1 а.с.19-20).

Як обґрунтовано встановлено судом першої інстанції, згідно з пунктом 1.2 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого 05.07.2011 року наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 року за №66), зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22.07.2011 року за №902/19640 (надалі «Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки»), будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до пункту 2.1 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Суд першої інстанції не погодився з позицією відповідача, що в Ескізних намірах забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 не зазначено «відстані від будівель та споруд розташованих на суміжній земельній ділянці АДРЕСА_2 ».

Так, в Ескізних намірах забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 зазначено відстань від проектуємого житлового будинку позивача до межі сусідньої земельної ділянки АДРЕСА_2 7,76м. та 7,68м. (том №1 а.с.33).

На Схемі протипожежного відсіку зазначено відстані від кам`яних житлових будинків, розташованих на земельній ділянці по АДРЕСА_1 , до кам`яних житлових будинків, розташованих на суміжній земельній ділянці АДРЕСА_2 8,4м. та 12,4м. (том №1 а.с.25).

При цьому, за Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 лише зареєстрований на праві приватної власності житловий будинок літ.Ф-2 загальною площею 198кв.м. (том №1 а.с.128-129).

Таким чином, відповідачем не доведено не дотримання в Ескізних намірах забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 п.2.1 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки».

У пункту 2.3 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» зазначено, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно з статтею 1 Закону України «Про будівельні норми» будівельні норми це затверджений суб`єктом нормування підзаконний нормативний акт технічного характеру, що містить обов`язкові вимоги у сфері будівництва, містобудування та архітектури;

Відповідно до частини першої статті 11 Закону України «Про будівельні норми» застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність та забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення.

У пункті 3.22 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених 17.04.1992 наказом Держкоммістобудування №44 (надалі ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»), зазначено, що у районах садибної забудови при потребі, крім вуличної мережі (розділ 7), слід формувати мережу внутрішньо квартальних проїздів. Ширина їхньої проїжджої частини з однією смугою руху приймається 3,5 м, з двома - 5,5 м. На односмугових проїздах передбачаються роз`їзди (п. 3.11). Довжина тупикових проїздів повинна бути не більше 150 м. Проїжджа частина тупикових проїздів повинна закінчуватися кільцевими об`їздами радіусом по осі проїзду не менше 10 м або майданчиками для розвороту розмірами 12 м х 12 м кожна. До житлових і громадських будинків слід передбачати проїзди завширшки 3,5 м на відстані не ближче 5 м від стін, придатні для проїзду пожежних машин.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна: 1) земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0276га з кадастровим номером :04:027:0521 має цільове призначення «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)»; 2) земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , площею 0,0117га з кадастровим номером :04:027:0520 має цільове призначення «для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)» (а.с.84-87).

Згідно з пунктом 2.1 «Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України», затверджених 10.04.2006 наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України №105, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 27.07.2006 за №880/12754, присадибна ділянка - це ділянка землі, що передається у власність громадян для обслуговування житлового будинку.

Проектуємий житловий будинок розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :04:027:0521 до якої примикає земельна ділянка з кадастровим номером :04:027:0520. Дані земельні ділянки належать позивачу на праві приватної власності.

Земельна ділянка з кадастровим номером :04:027:0520 має доступ до загальної проїжджої частини вулиці Прогресивна.

Влаштування проїзду на земельній ділянці з кадастровим номером :04:027:0520 не суперечить цільовому призначенню даної земельної ділянки, оскільки земельна ділянка та проїзд по ній будуть використані позивачем для обслуговування житлового будинку.

Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано не вбачав недотримання позивачем в Ескізних намірах забудови земельної ділянки по вул.Прогресівній, 69 в м.Запоріжжі приписів пункту 3.22 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

У пункту 1.3 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) зазначено, що параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Згідно з пунктом 3.20 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» розрахункову щільність населення територій районів садибної забудови слід приймати відповідно до розміру присадибної ділянки (додаток 3.2). Для досягнення максимального рівня щільності доцільно застосовувати блоковану двоповерхову атріумну або килимову забудову площею ділянки 150 - 350 м. В інших випадках можливі різні планувальні прийоми компоновки садибної забудови (одно-, дворядна, гніздова та ін.).

Додаток 3.2* «Показники розрахункової щільності населення (брутто) для районів садибної забудови» до ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» має позначку «рекомендований», а, отже, зазначене у ньому не є обов`язковим.

Отже, суд першої інстанції не погодився з викладеним відповідачем у відповіді від 13.08.2018 року за №3-1833 щодо недотримання позивачем в Ескізних намірах забудови земельної ділянки по вул.Прогресівній, 69 в м.Запоріжжі приписів п.1.3 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», Додатку 3.2* до ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Відповідно до пункту 3.37 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» відстані між житловими, громадськими, житловими і громадськими будинками слід приймати відповідно до поверхні будинку, що затіняє, і не менше величин, наведених у таблиці 3.3.

Судом першої інстанції з`ясовано, що п.3.37 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» відноситься до розділу «Сельбищна територія сільських поселень», тому не може бути застосований до спірної ситуації.

Враховуюче викладене суд першої інстанції обґрунтовано не погодився з викладеним відповідачем у відповіді від 13.08.2018 року за №3-1833 щодо недотримання позивачем в Ескізних намірах забудови земельної ділянки по вул.Прогресівній, 69 в м.Запоріжжі приписів пункту 3.37 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» (том №1 а.с.33).

Згідно з пунктом 19.29 ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація. Частина I. Проектування. Частина II. Будівництво», затверджених 31.10.2012 наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України №553 (надалі ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація. Частина I. Проектування. Частина II. Будівництво»), довжина випуску від стояка або прочистки до осі оглядового колодязя повинна бути не більше вказаної в таблиці 9. (…) При довжині випуску більше довжини, вказаної в таблиці, необхідно передбачити влаштування додаткового оглядового колодязя. Довжину випуску незабруднених стічних вод і водостоків при діаметрі труб 100 мм і більше допускається збільшувати до 20 м.

Відповідно до п.3.25б* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» за відсутності інженерних мереж міської (селищної) каналізації слід передбачати каналізування садиб з використанням місцевих очисних споруд, проект яких погоджений з органами санепідслужби. Обладнання внутрішньодомової каналізації з відведенням побутових стоків у вигріб забороняється.

Як зазначено у п.3.26 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», відповідно до санітарних вимог майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м. від вікон житлових будинків, в тому числі і сусідніх садиб, сараї для утримання худоби і птиці - не ближче 12 м. Господарські будівлі й гаражі допускається об`єднувати на суміжних ділянках. Садибна забудова площею ділянок менше 600 м2 повинна забезпечуватися централізованим водопроводом, а малоповерхова забудова площею приквартирних ділянок менше 300 м2 - водопроводом і каналізацією.

У Дозволі Комунального підприємства «Водоканал» від 02.01.2018 року за №1/2018(2537) зазначено наступне: «Видано гр.: ОСОБА_1 … Об`єкт розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :04:027:0521. Дозволяється: - Виготовлення проекту випуску каналізації від житлового будинку зі скиданням стоків у каналізацію: Ду = 400мм в існуючий колодязь, який знаходиться на перехресті вул.Прогресивна та вул.Котляревського спільно з земельною ділянкою кадастровий номер :04:027:0524. Особливі умови: 1. До початку будівництва проект узгодити з власником мереж і надати до КП «Водоканал» на предмет відповідності вимог даного дозволу, у частині приєднання до мереж водопроводу та каналізації та облаштування комерційного вузла обліку питної води. …» (том №1 а.с.36).

У частині першої статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. (…).

Відповідно до пункту 2.16 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.

Відповідачем не доведено з посиланням на норми права необхідність відображення у будівельному паспорті забудови земельної ділянки діаметру трубопроводу каналізації та розташування оглядових колодязів.

Враховуючи наведене, відповідачем не обґрунтовано не дотримання позивачем п.19.29 ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація. Частина I. Проектування. Частина II. Будівництво».

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Чинні норми права не містять застережень про неможливість отримання замовнику одного будівельного паспорта на декілька суміжних земельних ділянок, які розглядаються в ескізних намірах забудови.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, щодо необґрунтованості тверджень відповідача, що на кожну окрему земельну ділянку (площею 0,0276га з кадастровим номером :04:027:0521 та площею 0,0117га з кадастровим номером :04:027:0520) необхідно отримати окремий будівельний паспорт забудови земельної ділянки.

Згідно з пунктом 2.4 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання (п.2.5 «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки»).

Відповідно до матеріалів справи, за результатами розгляду заяви позивача від 01.08.2018 на видачу будівельного паспорту відповідачем відповідно до приписів «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» здійснено не обґрунтоване повернення позивачу пакета документів для видачі будівельного паспорта.

За викладених обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини третьої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність зобов`язати відповідача повторно розглянути пакет документів наданих позивачем на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: м.Запоріжжя, Дніпровський район, вул.Прогресивна, 69, кадастровий номер земельної ділянки :04:027:0520, кадастровий номер земельної ділянки :04:027:0521 на підставі пакета документів, що надано 01.08.2018 адміністратору ЦНАП м.Запоріжжя, для отримання адміністративної послуги «Видача будівельного паспорту забудови земельної ділянки (внесення змін до будівельного паспорту) та реєстрація в містобудівному кадастрі», суб`єкт надання адміністративних послуг Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської ради, та знаходяться в матеріалах справи, та вирішити питання з урахуванням правової оцінки, наданої судом у прийнятому рішенні.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та внесення змін до рішення суду відсутні. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки та незгоди з доказами.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статями 77, 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради та адвоката Ящук Олени Валеріївни в інтересах ОСОБА_1 на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 13 травня 2019 року в адміністративній справі №280/578/19 залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 13 травня 2019 року в адміністративній справі №280/578/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов