Справа № 440/1958/23
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2024 р. Справа № 440/1958/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Макаренко Я.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2024, головуючий суддя І інстанції: С.С. Бойко, м. Полтава, повний текст складено 28.08.24 по справі № 440/1958/23

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1 третьої особи ІНФОРМАЦІЯ_1

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі ВЧ НОМЕР_1 , відповідач), третьої особи ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 , третя особа), в якому просив суд :

- визнати бездіяльність командира Військової частини НОМЕР_1 , що полягає у нездійсненні розгляду рапорту від 25.10.2022 про звільнення військовослужбовця ОСОБА_1 з військової служби на підставі частини 4 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за особою, яка за висновком лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного догляду, у разі відсутності інших осіб, які можуть здійснювати такий догляд - протиправною та зобов`язати розглянути такий рапорт;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 звільнити військовослужбовця ОСОБА_1 з військової частини на підставі частини 4 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за особою, яка за висновком лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного догляду, у разі відсутності інших осіб, які можуть здійснювати такий догляд;

- стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) понесені ним судові витрати, а саме витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000 грн 00 коп;

- розгляд справи проводити у загальному провадженні за участі та з викликом сторін.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2024 по справі № 440/1958/23 позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду.

Позивач, не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на не надання судом належної правової оцінки доводам позову та доказам, які містяться в матеріалах справи, не відповідність судового рішення критеріям законності та обґрунтованості та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2024 по справі № 440/1958/23, як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу № 440/1958/23 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги пояснив, що суд першої інстанції не прийняв до уваги факт того, що позивач та його представник не з`явилися до зали судового засідання 01.08.2024 о 10 год. 00 хв., оскільки мали об`єктивні перешкоди для явки через оголошення сигналу «повітряна тривога». При цьому зауважив, що суд мав би керуватися пріоритетом збереження життя здоров`я людини, сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними процесуальних прав, зокрема на участь у судовому розгляді, а тому не мав права розглядати справу за відсутності учасника справи, який не прибув в судове засідання з об`єктивних і поважних причин, однак відповідного клопотання щодо участі у розгляді справи не надав.

Стверджував, що розгляд справи № 440/1958/23, призначений на 01.08.2024 о 10:00 та проведений з 10:02:59 (початок судового засідання) по 11:17:01 (завершення судового засідання) під час оголошення повітряної тривоги на території м. Полтава є порушенням наказу голови Полтавського окружного адміністративного суду від 24.02.2022 №18/13 (зі змінами від 18.04.2022 №22/13) "Про організацію роботи суду у зв`язку із запровадженням воєнного стану", в якому говориться про те, що під час повітряної тривоги судові засідання не проводяться.

Враховуючи викладене, наполягав, що розгляд справи судом під час ймовірної загрози артилерійського обстрілу, авіаудару чи застосування військами російської федерації БПЛА для атак по цивільній інфраструктурі свідчить про неналежне виконання судом першої інстанції обов`язків із забезпечення всебічності, повноти і справедливості судового розгляду, та є підставою для скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу, відповідач просив залишити ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2024 по справі № 440/1958/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій та бездіяльності протиправними та зобов`язання вчинити певні дії без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

В обґрунтування відзиву зазначив, що оскільки у призначене на 28.08.2024 підготовче засідання позивач та його представник повторно не прибули, про розгляд справи були повідомлені належним чином, про причини неприбуття до суду не повідомили, клопотань про розгляд справи без їх участі чи перенесення розгляду справи не заявляли, аргументи апеляційної скарги про неприбуття до суду внаслідок повітряної тривоги слід відхилити. Крім того, ані позивач, ані його представник не надали Другому апеляційному адміністративному суду жодного підтвердження перебування у м. Полтава у день судового засідання 28.08.2024, враховуючи зазначені у скарзі їх адреси проживання/реєстрації ( АДРЕСА_1 ).

З огляду на вищевикладене про правомірність залишення судом позовної заяви без розгляду.

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 06 березня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цій справі, а її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2023 року провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії зупинено до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі № 440/10111/23.

До Полтавського окружного адміністративного суду надійшла заява представника відповідача про поновлення провадження у справі у зв`язку із набранням законної сили у справі № 440/10111/23.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року поновлено провадження у справі № 440/1958/23 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, призначено підготовче засідання у справі на 01 серпня 2024 року на 10-00 годину /а.с. 70/.

01 серпня 2024 року у підготовче судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином /а.с. 71, 74/, про причини неявки суд не повідомляли, клопотань про розгляд справи без їх участі чи перенесення розгляду справи не заявляли.

На цій підставі суд відклав розгляд справи на 28 серпня 2024 року на 09-30 годин /а.с.84/.

У підготовче судове засідання 28 серпня 2024 року позивач та його представник повторно не з`явилися, про розгляд справи належним чином повідомлені /а.с.85/, про причини неявки суд не повідомлено, клопотань про розгляд справи без їх участі чи перенесення розгляду справи не заявлено.

Приймаючи рішення про залишення позовної заяви без розгляду на підставі частини 5 статті 205, пункту 4 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та його представник були належним чином повідомлені про дати судових засідань (01 серпня 2024 року, 28 серпня 2024 року), однак в судове засідання не прибули, із заявами (клопотаннями) про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без їх участі до суду не зверталися, що враховуючи предмет судового розгляду (визнання бездіяльності командира Військової частини НОМЕР_1 , що полягає у нездійсненні розгляду рапорту від 25.10.2022 про звільнення військовослужбовця ОСОБА_1 з військової служби на підставі частини 4 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за особою, яка за висновком лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного догляду, у разі відсутності інших осіб, які можуть здійснювати такий догляд), унеможливлює розгляд цієї справи у порядку письмового провадження за відсутності позивача та/або його уповноваженого представника через неможливість повного та всебічного встановлення фактичних обставин справи.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 та пунктів 2, 3 частини 3 статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи мають право, в тому числі: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Частинами першою - третьою статті 194 КАС України встановлено, що розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 1 статті 124 КАС України, судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

Пунктом 1 частини 3 статті 124 КАС України встановлено, що судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу.

Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді. Якщо для розгляду окремих категорій справ, заяв або клопотань учасників справи цим Кодексом встановлено строк розгляду менше десяти днів, повістка має бути вручена у строк, достатній для прибуття особи до суду для участі в судовому засіданні. Вручення повістки представнику учасника справи вважається також врученням повістки і цій особі (абзаци перший, другий частини третьої, частина десята статті 126 Кодексу адміністративного судочинства України).

За приписами частин 4-7 статті 18 КАС України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС), яке набуло чинності 05.10.2021.

Пунктом 42 ч. 2 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, встановлено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Аналіз наведених норм у сукупності дає підстави стверджувати, що надіслання процесуальних документів, зокрема повісток, на офіційні електронні адреси представників сторін із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційній системи, тобто шляхом доставлення до Електронного кабінету, вважається належним повідомленням учасника справи про дату, час та місце проведення судового засідання.

Відповідно до висновку щодо застосування норм права, викладеного Верховним Судом у постанові від 21.05.2020 у справі №826/13041/15, передумовою для розгляду справи судом є належне сповіщення всіх учасників справи про дату, час та місце розгляду справи (у сукупності), якщо така справа відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України повинна розглядатись з їх повідомленням. Належність означає інформування учасників справи у спосіб та за формою, передбаченою процесуальним законодавством. Крім того, законодавцем встановлено виключний перелік випадків, за наявності яких суд першої інстанції має право ухвалити рішення про розгляд справи в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

З досліджених колегією суддів матеріалів справи встановлено, що ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05.07.2024 по справі № 440/1958/23, зокрема, призначено підготовче засідання у справі у відкритому судовому засіданні в приміщенні Полтавського окружного адміністративного суду на 01 серпня 2024 року о 10 год. 00 хв. (за адресою: 36039, м. Полтава, вул. Пушкарівська, 9/26).

В судове засідання викликано осіб, які беруть участь у справі шляхом направлення судових повісток до електронних кабінетів сторін у справі засобами ЄСІТС.

Зазначену ухвалу отримано учасниками справи 05.07.2024, а повістки про виклик до суду - 09.07.2024, що підтверджується довідками про доставку електронного листа (том 2, а.с.71-76).

У підготовче судове засідання, призначене на 01.08.2024 о 10 год 00 хв, учасники справи не прибули.

Представник позивача та позивач клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без їх участі до суду не подавали.

Відповідно до наявної в матеріалах справи довідки від 01.08.2024 по справі № 440/1958/23 (а.с.83), через неявку сторін, які належним чином повідомлені про дату, час та місце слухання справи, підготовче судове засідання, призначене на цей день по справі № 440/1958/23 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії перенесено на 28.08.2024.

В судове засідання викликано осіб, які беруть участь у справі також шляхом направлення судових повісток до електронних кабінетів сторін у справі засобами ЄСІТС.

Довідками про доставку електронного листа підтверджено, що повістки про виклик у наступне судове засідання, призначене на 28.08.2024 о 09:30, доставлено до електронних кабінетів усіх учасників справи 01.08.2024 о 22:35 (том 2, а.с. 85-87).

Представник позивача та позивач також не заявляли суду клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без їх участі.

Тобто, вищенаведеними доказами підтверджено факт належного повідомлення усіх учасників справи про судові засідання, призначені на 01.08.2024 та 28.08.2024.

Відповідно до частини 3 статті 173 КАС України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з частиною 1 статті 180 КАС України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою (частина 1 статті 181 КАС України).

За приписами пункту 1 частини 2 статті 181 КАС України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених пунктами 1-3, 5 частини другої статті 205 цього Кодексу.

Якщо під час підготовчого судового засідання вирішені питання, зазначені у частині другій статті 180 цього Кодексу, за письмовою згодою всіх учасників справи розгляд справи по суті може бути розпочатий у той самий день після закінчення підготовчого судового засідання (частина 7 статті 181 КАС України).

Відповідно до частини 2 статті 181 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначені статтею 205 КАС України, згідно з частиною 1 якої, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Разом з тим, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку, коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення (частина 2 статті 205 КАС України).

Як встановлено частиною 3 статті 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки (частина 5 статті 205 КАС України).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Системний аналіз вищезазначених норм процесуального закону дозволяє дійти висновку, що залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною 5 статті 205, пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов: належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі; повторна неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Вказана правова позиція відповідає правовим висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Таким чином, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, надати оцінку поважності причин неприбуття у судове засідання належним чином повідомленого позивача, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції було дотримано вимог статей 124, 126 КАС України в частині належного повідомлення представника позивача про призначення підготовчого судового засідання на 01.08.2024 о 10 год. 00 хв. та про відкладення підготовчого судового засідання на 28.08.2024 о 09 год. 30 хв.

Разом з цим, всупереч частині 8 статті 205 КАС України, відкладаючи проведення підготовчого судового засідання на 28.08.2024, судом першої інстанції складено довідку, а не постановлено відповідну ухвалу з наданням оцінки поважності причин неприбуття позивача та його представника у підготовче судове засідання, призначене на 01.08.2024. Відсутність такої ухвали колегія суддів розцінює, як не вирішення судом першої інстанції питання наявності поважних причин неявки позивача та його представника у підготовче судове засідання, призначене на 01 серпня 2024 року.

На переконання колегії суддів, невизнання неповажними причин неявки позивача у підготовче судове засідання, призначене на 01 серпня 2024 року, з яким суд першої інстанції пов`язує першу неявку ОСОБА_1 в суд без поважних причин, унеможливлює застосування пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, який передбачає залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача в судове засідання, призначене на 28.08.2024, саме через відсутність поважних причин.

За приписами частини п`ятої статті 205 та пункту 4 частини першої статті 240 КАС України обов`язковою умовою для прийняття судом рішення про залишення позовної заяви без розгляду є повторна неявка позивача в судове засідання без поважних причин. Виходячи з обставин цієї справи, оскільки 01 серпня 2024 року підготовче судове засідання не відбулось у зв`язку із неявкою сторін, при цьому, причини неявки позивача та/або його представника Полтавський окружний адміністративний суд неповажними не визнавав, відсутні підстави для ухвалення рішення про залишення позовної заяви без розгляду через повторне неприбуття позивача в судове засідання 28 серпня 2024 року без поважних причин.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.10.2024 по справі № 990/307/23.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 26.10.2023 по справі № 440/1958/23 клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі № 440/1958/23 задоволено.

Провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії зупинено до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі № 440/10111/23.

Зупиняючи провадження у справі, суд першої інстанції керувався приписами пункту 3 частини першої статті 236 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до яких, суд зупиняє провадження у справі в разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі.

Як вбачається з відомостей, наявних у Єдиному державному реєстрі судових рішень, рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.01.2024 по справі № 440/10111/23 набрало законної сили 14.05.2024, що слугувало підставою для поновлення провадження у справі № 440/1958/23 ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05.07.2024. Разом з цим, незважаючи на те, що суд першої інстанції зупиняв провадження у справі № 440/1958/23 через об`єктивну неможливість розгляду цієї справи до вирішення справи № 440/10111/23, набрання законної сили рішенням в останній не призвело до розгляду справи № 440/1958/23 по суті та прийняття рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів без надання пояснень позивачем, явку якого у підготовче судове засідання обов`язковою судом не визнавалася.

Окремо слід зазначити, що 10.07.2024 відповідачем подано до суду першої інстанції заяву про проведення засідання у відсутність особи, яка бере участь у справі, в якій він просив провести підготовче судове засідання та подальші судові слухання по справі № 440/1958/23 без участі представника Військової частини НОМЕР_1 та винести рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 по справі № 440/1958/23 відмовити у повному обсязі.

02.08.2024 до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла заява Військової частини НОМЕР_1 про розгляд справи без участі відповідача, у якій, заявник також просив винести рішення, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 по справі № 440/1958/23 відмовити у повному обсязі.

Тобто, відповідачем двічі заявлялись вимоги про розгляд справи по суті та прийняття рішення у справі, проте судом при залишенні позовної заяви без розгляду вказаного не враховано.

Вищенаведені встановлені судом апеляційної інстанції обставини свідчать про відсутність умов, передбачених частиною 5 статті 205 КАС України, з якими закон пов`язує можливість залишення судом позовної заяви без розгляду.

При цьому, варто зауважити, що в матеріалах справи відсутня заява позивача про розгляд справи без його участі.

З огляду на встановлення колегією суддів порушення судом першої інстанції вимог процесуального закону при вирішенні питання про відкладення проведення підготовчого судового засідання, призначеного на 01.08.2024, не вирішення питання щодо наявності/відсутності поважних причин неявки позивача у підготовче судове засідання, призначене на 01 серпня 2024 року, не зазначення фактичних обставин, які б унеможливлювали розгляд справи за відсутності позивача та ненадання оцінки заявам відповідача про розгляд справи по суті позовних вимог та ухвалення рішення, слід дійти висновку, що у суду першої інстанції не було передбачених частиною 5 статті 205 КАС України та пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України підстав для залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 .

При цьому, колегія суддів відхиляє доводи представника позивача про поважність причин неприбуття через оголошені 01.08.2024 сигнали «повітряна тривога», з огляду на наступне.

Як вбачається з наданої представником позивача інформації, що розміщена на вебсайті: https://map.ukrainealarm.com/, 01.08.2024 у Полтавський області в період часу з 8 год. 21 хв. по 8 год. 32 хв. (10 хв.), з 9 год. 13 хв. по 9 год. 31 хв. (17 хв.) та з 10 год. 44 хв. по 12 год. 15 хв. (1 год. 31 хв.) було оголошено сигнал повітряної тривоги.

Аналогічні відомості щодо оголошення сигналу повітряна тривога в Полтавській області станом на 01.08.2024 розміщені на вебсайті: https://alerts.in.ua/.

Тобто, у день проведення підготовчого судового засідання (01.08.2024) у Полтавській області було оголошено низку сигналів «повітряна тривога» починаючи з 08 год 21 хв різної тривалості, водночас о 10 год. 00 хв. (час на який призначено підготовче судове засідання) повітряна тривога не була оголошена у Полтавській області, відтак посилання позивача на вказані обставини є необґрунтованими.

За приписами частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для ЄСПЛ природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

З тексту статті 6 Конвенції прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд. У рішенні по справі "Голдер проти Великої Британії" від 21.02.1975р., ЄСПЛ дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.

Таким чином, зміст права на захист полягає в тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

За приписами статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до частини 3 статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Підсумовуючи вищевикладене з урахуванням встановлених обставин у справі, колегія суддів вважає, що ухвала Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2024 по справі № 440/1958/23 прийнята з порушенням вимог процесуального права, а тому відповідно до вимог частини 3 статті 312 КАС України підлягає скасуванню з направленням до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ч. 4 ст.229, ч. 4 ст.241, ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 28.08.2024 по справі № 440/1958/23 - скасувати.

Справу № 440/1958/23 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , третьої особи ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії направити до Полтавського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді О.А. Спаскін Я.М. Макаренко