Справа № 500/7382/24
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/7382/24

18 грудня 2024 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Чепенюк О.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Тернопільської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Тернопільської міської ради, у якій просить визнати протиправною бездіяльність Тернопільської міської ради щодо нерозгляду у передбачений законом спосіб заяви ОСОБА_1 від 06.03.2024 про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, площею 0,0812 га, для обслуговування гаражів та адміністративного будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов`язати Тернопільську міську раду розглянути у передбачений законом спосіб заяву ОСОБА_1 від 06.03.2024 про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, площею 0,0812 га, для обслуговування гаражів та адміністративного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , та прийняти відповідне рішення з урахуванням аргументів, викладених у мотивувальній частині позову.

Відповідно до вимог пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим КАС України, та містить такі недоліки.

Згідно частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, за загальним правилом, установленим статтею 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи передбачено шестимісячний строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатися. Так під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

З позовної заяви вбачається, що позивачем оскаржується бездіяльність Тернопільської міської ради, яка допущена відповідачем при розгляді заяви ОСОБА_1 від 06.03.2024 про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі, площею 0,0812 га, для обслуговування гаражів та адміністративного будинку за адресою: АДРЕСА_1 , яка подана через Центр надання адміністративних послуг відповідно до інформаційної картки А-25-06 (надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі).

Зі змісту позову та доданих до нього документів слідує, що заява ОСОБА_1 розглянута з наданням відповіді заступником міського голови листом від 18.03.2024 про те, що інформація про земельну ділянку за вказаним заявником кадастровим номером :02:022:0004 не знайдена в Державному земельному кадастрі, а тому не є сформованою. За таких обставин заявнику рекомендовано для оформлення права користування земельною ділянкою звернутися у Центр надання адміністративних послуг та подати відповідну заяву та документи відповідно до інформаційної картки А-25-01 (надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки).

Позивач у позовній заяві зазначає про зміст відповіді від 18.03.2024, проте вважає, що заява про надання дозволу на складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі мала б бути розглянута на пленарному засіданні Тернопільської міської ради з прийняттям відповідного рішення, а не шляхом надання заявнику відповіді у формі листа.

З викладеного слідує, що з моменту отримання відповіді від 18.03.2024 позивач дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

До суду ОСОБА_1 звернувся з цим позовом 16.12.2024, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, визначеного частиною другою статті 122 КАС України.

У позовній заяві позивач помилково вважає, що ним не пропущено строк звернення до суду з посиланням не те, що ним оскаржується бездіяльність Тернопільської міської ради, яка має триваючий характер, а неправомірна бездіяльність може бути оскаржена упродовж усього часу її перебігу.

З цього приводу суд зазначає, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. При цьому для вирішення питання щодо дотримання строку звернення до суду з позовом про оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень необхідно з`ясувати тривалість протиправної бездіяльності.

На думку суду, оскаржувану у цій справі бездіяльність не можна визнати триваючим порушенням, позаяк, по перше, розгляд заяви про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або мотивована відмова приймається відповідною місцевою радою у місячний строк відповідно до статті 123 Земельного кодексу України, тобто дії (бездіяльність) суб`єкта владних повноважень окреслені часовими рамками, по друге, заява позивача розглянута, про що заявника письмово повідомлено шляхом надання відповіді, проте позивач вважає, що заява розглянута у неналежний спосіб.

Строк звернення до суду у спірних правовідносинах визначений частиною другою статті 122 КАС України та становить шість місяців з дня, коли особа отримала відповідь на свою заяву, з якої з`ясувала, що її заява не розглядалася на засіданні Тернопільської міської ради.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За приписами частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії права на суд, може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином, існували протягом строку, який пропущено.

Суд зазначає, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому повинна необхідно тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Позов подано з пропуском строку звернення до адміністративного суду, проте позивачем не надано до позову відповідної заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, у якій вказати поважні причини пропуску шестимісячного строку звернення до суду, та надати докази на їх підтвердження, а також зазначити про дату отримання відповіді заступника міського голови від 18.03.2024 з наданням відповідних доказів.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Тернопільської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чепенюк О.В.