Справа № 440/4522/23
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Алєксєєва Н.Ю.

17 грудня 2024 р. Справа № 440/4522/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами Недержавної некомерційної професійної організації «Національної асоціації адвокатів України» в особі Ради адвокатів України та Ради адвокатів міста Києва на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 25 липня 2023 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Недержавної некомерційної професійної організації «Національної асоціації адвокатів України» в особі Ради адвокатів України, третя особа: Рада адвокатів міста Києва про визнання протиправною та скасування відповіді та зобов`язання вчинити певні дії, -

В с т а н о в и в:

03.06.2023 позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить:

- визнання протиправною та скасування відповіді Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України (далі Відповідач) від 04.04.2023 №634/0/2-23;

- зобов`язання Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України внести та відобразити відомості в Єдиному реєстрі адвокатів України стосовно ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії КВ №6135 від 26.07.2018 на підставі рішення № 15 Ради адвокатів міста Києва від 12.07.2018), відповідно до ч. 2 ст. 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», шляхом надання відкритого доступу до цих даних користувачам офіційного веб-сайту Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» htt://erau.unba.org.ua.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що нею відповідно до Закону України 05.07.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VІ) виконані всі вимоги для отримання права працювати адвокатом: отримано необхідний стаж помічника адвоката, тобто не менше двох років, сплачені необхідні платежі, успішно складено кваліфікаційний іспит, прийнято присягу адвоката, отримано посвідчення адвоката та свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Позивач зазначає, що провадить індивідуальну адвокатську діяльність, сплачує річні внески, в тому числі і до Ради адвокатів України з відповідним призначенням, взята на облік у контролюючих органах як самозайнята особа та сплачує податки, веде бухгалтерський облік, подає звітність до Державної податкової служби України.

Також позивач зазначила, що на момент отримання свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту підстави вважати цей документ недійсним, а Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (далі КДКА) м. Києва нелегітимною були відсутні, а тому наявність певних спорів між третіми особами відносно статусу КДКА м. Києва, у якій вона добросовісно склала іспит та про що отримане відповідне свідоцтво, не може бути перешкодою чи підставою для позбавлення її права на заняття адвокатською діяльністю, на набуття якого позивач мав законне сподівання, складаючи відповідний іспит та добросовісно вчиняючи передбачені законом дії.

Крім того, позивач вказує, що ухвалою Верховного Суду від 06.02.2019 у справі № 361/7309/15 було встановлено обставини того, що ОСОБА_1 є адвокатом з огляду на наявність відповідного посвідчення та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та ордеру.

Також ОСОБА_1 посилається на висновки Верховного Суду у подібних правовідносинах, зокрема, постанову від 02.06.2020 у справі № 826/10717/18, від 11.06.2020 у справі № 826/1765/18, від 10.09.2020 у справі № 826/2079/18, а також на рішення Європейського суду з прав людини в контексті доступу до професії адвоката.

Заперечуючи вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 , у письмових поясненнях Рада адвокатів міста Києва зазначила, що позивачем до позовної заяви додано документ під назвою «свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія НОМЕР_1 від 26.07.2018». Даний документ підписано ОСОБА_2 як головою Ради адвокатів міста Києва. Однак станом на 08.10.2016 повноваження ОСОБА_2 як голови ради адвокатів регіону було достроково припинено. 06 серпня 08 жовтня 2016, на виконання рішення Ради адвокатів України № 155 від 11.06.2016 проведено конференцію адвокатів міста Києва. 08.10.2016, рішенням конференції адвокатів міста Києва, висловлено недовіру і відкликало з посади голову Ради адвокатів міста Києва ОСОБА_2 та всіх членів ради регіону та переобрано на нову 5-річну каденцію нових членів Ради адвокатів міста Києва, зокрема, Головою РАР обрано ОСОБА_3 . Отже, в період з 08.10.2016 по 07.11.2021 головою ради адвокатів регіону був ОСОБА_3 . Враховуючи викладене Рада адвокатів міста Києва констатувала, що документ під назвою «свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія КВ № 6135 від 26.07.2018» підписано не уповноваженою особою, а відтак не є належним документом підтвердження статусу адвоката набутого у передбачений законом спосіб.

Також третя особа зауважила, що рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 26.01.2018 право на заняття адвокатської діяльності ОСОБА_2 зупинено з 26.01.2018 по 26.07.2018, також рішенням дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 13.02.2018 право на заняття адвокатської діяльності ОСОБА_2 зупинено з 13.02.2018 по 13.02.2019. Відповідно до ч. 5 ст. 31 Закону України від 05.07.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі Закон № 5076-VI), протягом строку зупинення права на заняття адвокатською діяльністю адвокат не має права її здійснювати. Такий адвокат також не може брати участь у роботі органів адвокатського самоврядування, крім випадків, коли таке право зупинено у зв`язку з призначенням особи на посаду до органу державної влади з`їздом адвокатів України.

Крім того, третя особа зазначила, що при вирішенні даного спору судам необхідно враховувати останню правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 25.02.2021 у справі № 826/16397/18.

Також третя особа зазначила, що «витяг» серії АА № 020218 від 07.08.2018, наданий позивачем, нібито з Єдиного реєстру адвокатів України підписано ОСОБА_2 як головою Ради адвокатів міста Києва не є належним доказом та офіційним документом, який підтверджує внесення відомостей до бази даних ЄРАУ, у розумінні ст. 17 Закону № 5076-VI. Розпорядженням Голови Національної асоціації адвокатів України № 80 від 10.10.2016 колишній Голові Ради адвокатів міста Києва ОСОБА_2 заблоковано доступ на бази даних ЄРАУ, як адміністратору Першого рівня , у зв`язку із обранням нового голови Ради адвокатів міста Києва ОСОБА_3 . Таким чином, за відсутності доступу до бази даних ЄРАУ, ОСОБА_2 не мала технічних можливостей згенерувати та видати документ. Даний документ не може вважатись витягом з ЄРАУ, оскільки відомості внесені адміністратором Першого рівня не підтверджено відповідачем, а відтак документ не відповідає вимогам Закону та Порядку. Законність рішень Ради адвокатів України щодо скликання конференції адвокатів м. Києва у 2016 році підтвердив Верховний Суд у рішенні від 28.11.2018 у справі № 758/14638/16-ц.

23.05.2023 Недержавною некомерційною професійною організацією «Національної асоціації адвокатів України» в особі Ради адвокатів України та Радою адвокатів міста Києва до суду надано клопотання про залишення позву без розгляду.

Заперечуючи вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 , у відзиві на .адміністративний позов Недержавна некомерційна професійна організація «Національної асоціації адвокатів України» в особі Ради адвокатів України зазначила, що в реєстрі осіб, які склали/не склали кваліфікаційний іспит (який розміщений за посиланням - https://unba.org.ua/examination-list) відсутня позивач, а інформація з копією свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту серії НОМЕР_2 від 08.06.2018 не надсилалась до Національної асоціації адвокатів України. Варто звернути увагу, що свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту серії НОМЕР_3 від 08.06.2018 підписане ОСОБА_4 , як головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва () не є належним документом, який підтверджує складення позивачем кваліфікаційного іспиту.

Радою адвокатів України 23.04.2016 прийнято рішення № 101, яким утворено Спеціальну тимчасову комісію з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва на предмет дотримання ними у своїй діяльності приписів Закону та рішень вищих органів

адвокатського самоврядування. 09.06.2016 Спеціальною тимчасовою комісією з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва встановлено, що в місті Києві відсутній орган кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатів міста Києва, як регіональний орган адвокатського самоврядування, створений відповідно до Закону № 5076-VI. Визнано в діяльності адвоката ОСОБА_5 та адвокатів, обраних до складу Київської міської КДКА, порушення приписів Закону № 5076-VI та рішень вищих органів адвокатського самоврядування, які не припинили в належний спосіб діяльність Київської міської КДКА, не здійснили у встановлені строки перереєстрацію громадської організації Київської міської КДКА на орган адвокатського самоврядування КДКА міста Києва, продовжили діяльність громадської організації Київської міської КДКА, яка в незаконний спосіб перебрала на себе функції регіонального органу адвокатського самоврядування КДКА міста Києва, виконуючи непритаманні їй функції, віднесені законодавством виключно до повноважень органу адвокатського самоврядування регіону (Висновок № 1 Спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва від 09.06.2016). Таким чином, прийняті відносно позивача рішення юридичною особою як «Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва» () засновниками якої є члени громадської організації, не мають жодних юридичних наслідків. На підставі рішення конференції адвокатів м. Києва від 06 серпня 08 жовтня 2016 року обрано головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва Орлова І.Ф., який займав зазначену посаду з 08.10.2016 по 07.11.2021. Законність рішень Ради адвокатів України щодо скликання конференції адвокатів м. Києва у 2016 році підтвердив Верховний Суд у рішенні від 28.11.2018 у справі № 758/14638/16-ц.

Також відповідач зазначив, що про відновлення адвокатського самоврядування було повідомлено на офіційному сайті Національної асоціації адвокатів України рішенням Ради адвокатів України Nє 267 від 17.11.2016 «Про розгляд інформації і звернень щодо відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві і набуття статусу адвоката окремими особами».

Крім того, відповідач зазначив, що рішенням Ради адвокатів України від 23.09.2017 № 211 «Питання невиконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності» вирішено, зокрема, повідомити на офіційному веб-сайті НАУ та веб-сайті Ради адвокатів міста Києва, що проведені 20.09.2017 у місті Києві збори адвокатів в конференц-залі UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, проведені неповноваженими на те особами у розумінні Закону № 5076-VI, відповідно поза межами Закону та без обов`язкових рішень Ради адвокатів України, необхідних для скликання та проведення конференції адвокатів регіону. Рішенням Ради адвокатів України від 15.11.2017 № 227 «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням 07.10.2017 зібрання під назвою «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва» вирішено, що зібрання адвокатів, що відбулося 07.10.2017 в UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, яке поіменувало себе як «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва», зокрема на якому ОСОБА_4 обрано Головою КДКА міста Києва, проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону № 5076-VI, без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а том не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків. Таким чином, позивач отримала свідоцтво про складання кваліфікаційного іспиту за підписом ОСОБА_4 у неналежному на те органі, який не має повноважень, визначених ст. 50 Закону № 5076-VI.

Також відповідач зазначив, що Верховним Судом неодноразово було встановлено факт незаконної діяльності ОСОБА_2 , яка з 08.10.2016 не була головою Ради адвокатів м. Києва, а відтак не могла видавати будь яких документів від імені органу адвокатського самоврядування м. Києва, в тому числі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, а також витяги з ЄРАУ.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 25.07.2023 року (розгляд справи відбувся за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) частково задоволено вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 .

Так, судовим рішенням визнано протиправною та скасовано відповідь Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України від 04.04.2023 № 634/0/2-23.

Зобов`язано Недержавну некомерційну професійну організацію «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України внести та відобразити відомості в Єдиному реєстрі адвокатів України стосовно ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії КВ № 6135 від 26.07.2018 на підставі рішення № 15 Ради адвокатів міста Києва від 12.07.2018), відповідно до ч. 2 ст. 17 Закону № 5076-VI, для надання відкритого доступу до цих даних користувачам офіційного веб-сайту Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» htt://erau.unba.org.ua.

Стягнуто з Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1073,60 грн.

В обґрунтування прийнятого рішення судом зазначено про те, що наявність певних спорів між третіми особами відносно статусу Ради адвокатів міста Києва або КДКА міста Києва, у якій позивач добросовісно склала іспит, отримала свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, не може бути перешкодою чи підставою для позбавлення ОСОБА_1 права на зайняття адвокатською діяльністю, на набуття якого позивач мала законне очікування, складаючи відповідний іспит та добросовісно вчиняючи передбачені законом дії.

Також суд зазначив, що позивач у відповідності до вимог та процедури, визначено Законом № 5076-VI набула право на зайняття адвокатською діяльністю, отримавши відповідне свідоцтво та посвідчення, має гарантоване вказаним Законом право на здійснення такої діяльності. У свою чергу однією із законодавчих вимог, що забезпечує реалізацію адвокатом його повноважень, є включення інформації про нього до ЄРАУ та її відображення на офіційному веб-сайті НААУ - www.unba.org.ua, а невключення чи невідображення цієї інформації є перешкодою для здійснення адвокатом його діяльності. У Законі № 5076-VI не встановлено випадків, в яких відповідач звільняється від обов`язку оприлюднення інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України.

З вказаного слідує, що НААУ як адміністратор Другого рівня зобов`язаний внести до ЄРАУ публічну інформацію стосовно адвоката ОСОБА_1 . Однак такі дії відповідачем не вчинені, що свідчить про бездіяльність відповідача, як адміністратора Другого рівня щодо внесення до ЄРАУ публічної інформації у відкритому доступі, стосовно позивача та є підставою для зобов`язання НААУ вчинити дії щодо внесення публічної інформації про адвоката ОСОБА_1 для відображення у відкритому доступі на офіційному веб-сайті НААУ за посиланням http://erau.unba.org.ua.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційних скаргах Недержавна некомерційна професійна організація «Національної асоціації адвокатів України» в особі Ради адвокатів України та Рада адвокатів міста Києва, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просять його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні вимог адміністративного позову ОСОБА_1 .

Аргументи, наведені відповідачами в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у відзивах.

Крім того, зазначено, що суд першої інстанції не досліджував жодні докази, а вдався до копіювання судового рішення у справі зі схожим предметом та підставою спору. Втім, варто зауважити, що рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 17.10.2022 у справі № 640/15868/19, з якого було скопійовано та переписано судове рішення Полтавського окружного адміністративного суду, скасовано постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.02.2023.

У відзиві апеляційну скаргу, позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду, - без змін.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

В даному випадку, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не є складними, виходячи з визначення справ незначної складності.

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України).

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

За приписами ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню, а судове рішення на підставі ст. 316 КАС України слід залишити без змін, з наступних підстав.

23.04.2016 Радою адвокатів прийнято рішення № 101, яким утворено Спеціальну тимчасову комісію з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва на предмет дотримання ними у своїй діяльності приписів Закону та рішень вищих органів адвокатського самоврядування (т. 1 а.с. 141).

Рішенням Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 153 затверджено висновок спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва (т. 1 а.с.143-144, 145-149), відповідно до якого спеціальна тимчасова комісія з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва розглянувши матеріали перевірки щодо діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва ухвалила (т. 1 а.с. 145-149):

1. Перевірку діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва на предмет дотримання ними у своїй діяльності приписів Закону № 5076-VI та вищих органів адвокатського самоврядування завершити.

2. Визнати в діяльності адвоката Рудакової В.В. та адвокатів, обраних до складу Київської міської КДКА, порушення приписів Закону № 5076-VI та рішень вищих органів адвокатського самоврядування, які не припинили в належний спосіб діяльність Київської міської КДКА, не здійснили у встановлені строки перереєстрацію громадської організації Київської міської КДКА на орган адвокатського самоврядування КДКА міста Києва, продовжили діяльність громадської організації Київської міської КДКА, яка в незаконний спосіб перебрала на себе функції регіонального органу адвокатського самоврядування КДКА міста Києва, виконуючи непритаманні їй функції, віднесені законодавством виключно до повноважень органу адвокатського самоврядування регіону (КДКА міста Києва), а саме: організовувала та проводила кваліфікаційні іспити, приймала рішення щодо видачі свідоцтв про складення кваліфікаційних іспитів, приймала рішення про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю, здійснювала дисциплінарні провадження стосовно адвокатів, притягаючи їх до дисциплінарної відповідальності, приймала і зараховувала плату за складення кваліфікаційних іспитів, вирішувала інші питання, віднесені до виключних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ним Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

3. Встановити відсутність в місті Києві чинного органу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, як регіонального органу адвокатського самоврядування, створеного відповідно до Закону № 5076-VI.

4. Рекомендувати Раді адвокатів України організувати утворення регіонального органу адвокатського самоврядування кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва шляхом прийняття Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури міста Києва, призначення позачергової виборчої Конференції адвокатів міста Києва для формування складу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, проведення необхідних реєстраційних дій.

5. Визнати в діяльності Ради адвокатів міста Києва та Голови ОСОБА_2 порушення приписів Закону № 5076-VI та рішень вищих органів адвокатського самоврядування, а саме:

порушення Інструкції з діловодства у регіональних органах адвокатського самоврядування, затвердженої Наказом Заступника Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України В.А. Гвоздія № 32/1/3-13 від 20.06.2013;

невиконання рішення Ради адвокатів України № 101 від 23.04.2016 року «Про утворення спеціальної тимчасової комісії з перевірки ~ діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва»;

прийняття рішень про допуск до стажування та про видачу свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю відносно осіб на підставі рішень Київської міської Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про складення ними кваліфікаційних іспитів за період, починаючи з 22.10.2012 року до цього часу.

6. Пропонувати Раді адвокатів України направити вимогу до Ради адвокатів міста Києва з приписом припинити виявлені Комісією порушення.

7. Пропонувати Раді адвокатів України направити звернення і матеріали перевірки до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для вирішення питання про притягнення адвоката ОСОБА_5 і адвоката ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності за виявлені Комісією порушення.

8. Питання щодо оцінки діяльності адвокатів Рудакової В.В. і Рафальської І.В. на предмет наявності в ній ознак кримінальних правопорушень знаходиться поза межами компетенції Комісії та вищих органів адвокатського самоврядування і може бути предметом розгляду уповноважених правоохоронних структур.

9. Пропонувати Раді адвокатів України ініціювати спеціальну перевірку із залученням Вищої ревізійної комісії адвокатури та правоохоронних органів щодо виявлених фактів діяльності при Раді адвокатів міста Києва приватної комерційної структури ТОВ «Центр стажування га підвищення кваліфікації адвокатів», яке виконує функції, притаманні виключно Радам адвокатів регіонів, пов`язані з процедурою стажування кандидатів на набуття статусу адвоката, підвищення кваліфікації адвокатів та отримання за це плати.

10. Пропонувати Раді адвокатів України затвердити висновок спеціальної тимчасової комісії по перевірці діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва та припинити діяльність спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва.

Відповідно до рішення № 162 «Про облік на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України інформації про складання/не складання особами кваліфікаційного іспиту» від 13.06.2016, Рада адвокатів України вирішила:

1. Здійснювати на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України облік інформації про складення/не складення особами кваліфікаційного іспиту.

2. Секретаріату Національної асоціації адвокатів України (Секретаріату Ради адвокатів України) для реалізації пункту першого цього рішення сформувати на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України в окремій рубриці «Доступ до професії. Складення кваліфікаційного іспиту» електронний реєстр осіб, які склали/не склали кваліфікаційний іспит, до якого в алфавітному порядку забезпечувати внесення інформації про прізвище, ім`я і по батькові особи, яка склала/не склала кваліфікаційний іспит, номер і дату відповідного рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

3. Встановити, що сформований відповідно до цього рішення реєстр осіб, які склали/не склали кваліфікаційний іспит є відкритим та загальнодоступним на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України.

4. Кваліфікаційно-дисциплінарним комісіям адвокатури регіонів забезпечити скерування до Секретаріату Національної асоціації адвокатів України (Секретаріату Ради адвокатів України) інформації про складення/не складення особами кваліфікаційного іспиту разом із скан-копіями відповідних рішень та свідоцтв про складення кваліфікаційного іспиту протягом 5 (п`яти) робочих днів, з дня їх прийняття для внесення зазначеної інформації до реєстру.

6. Секретарю Ради адвокатів України про прийняте рішення повідомити ради адвокатів та кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури регіонів, а також оприлюднити його на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України.

11.06.2016 Рада адвокатів України прийняла рішення за № 155 «Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва».

06 серпня 08 жовтня 2016 року, на виконання рішення Ради адвокатів України № 155 від 11.06.2016, проведено конференцію адвокатів міста Києва.

Відповідно до протоколу конференції адвокатів міста Києва від 08.10.016, делегатами Конференції ухвалено рішення про висловлення недовіри та дострокове відкликання голови Ради адвокатів міста Києва ОСОБА_2 , обрано голову Ради адвокатів міста Києва Рябенка П.К., Головою КДКА міста Києва обрано Орлова І.Ф.

На підставі рішення Конференції адвокатів регіону від 08.10.2016 внесені відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Ради адвокатів міста Києва та зареєстровано нову Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури м. Києва. Відповідно, 11.10.2016 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесені відомості про зміну керівника та призначення ОСОБА_3 головою Ради адвокатів міста Києва.

Згідно розпорядження НААУ від 10.10.2016 № 80 на підставі рішення Конференції адвокатів регіону від 08.10.2016, заблоковано доступ до бази даних ЄРАУ адміністратору бази даних Першого рівня Ради адвокатів міста Києва ОСОБА_2 , доручено підготувати пакет документів для передачі ключів доступу до бази даних ЄРАУ ОСОБА_3 як новообраному голові Ради адвокатів міста Києва (т. 1 а.с. 155).

Рішенням Ради адвокатів України від 17.11.2016 № 267 повідомлено про відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві (том 1, а.с. 150).

Рішенням Ради адвокатів України від 23.09.2017 № 211 «Питання невиконання рішень Ради адвокатів України пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності» вирішено, зокрема, повідомити на офіційному веб-сайті НАУ та веб-сайті Ради адвокатів міста Києва, що проведені 20.09.2017 у місті Києві збори адвокатів в конференц-залі UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, проведені неповноваженими на те особами у розумінні Закону № 5076-VI, відповідно поза межами Закону та без обов`язкових рішень Ради адвокатів України, необхідних для скликання та проведення конференції адвокатів регіону (т. 1а.с. 151-152).

26.10.2017 ОСОБА_2 , як голова Ради адвокатів міста Києва, звернулась до керівника Секретаріату Ради адвокатів України (Секретаріату Національної асоціації адвокатів України) Красника В.В. із заявою № 278, якою на виконання ст. 13 Закону № 5076-VI та п. 2.4. Порядку ведення Єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням РАУ від 17.12.2012 № 26 вимагала надати пароль доступу до адміністративної частини бази ЄРАУ адвокатів міста києва та відповідні налаштування з правами доступу (т. 1 а.с. 156).

Рішенням Ради адвокатів України від 15.11.2017 № 236 «Про розгляд заяви ОСОБА_2 щодо надання паролю доступу до адміністративної частини бази даних Єдиного реєстру адвокатів» роз`яснено заявнику ОСОБА_2 , що функції Адміністратора бази даних ЄРАУ на Першому рівні в місті Києві виконує Рада адвокатів міста Києва під головуванням ОСОБА_3 , що є органом адвокатського самоврядування міста Києва відповідно до Закону № 5076-VI. Натомість склад Ради, нібито обраний Зібранням адвокатів 07.10.2017, сформований всупереч приписам спеціального законодавства, та відмовлено у видачі паролю доступу до адміністративної частини бази даних ЄРАУ адвокатів міста Києва та відповідних налаштувань з правами доступу як не уповноваженій на те особі (т. 1 а.с. 157-158).

Рішенням Ради адвокатів України від 15.11.2017 № 227 «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням 07.10.2017 зібрання під назвою «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва» вирішено, що зібрання адвокатів, що відбулося 07.10.2017 в UBI Fashion Centre, за адресою: вул. Дорогожицька, 8, яке поіменувало себе як «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва», зокрема на якому ОСОБА_4 обрано Головою КДКА міста Києва, проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону № 5076-VI, без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а том не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків (т. 1 а.с. 153-154).

Судом встановлено, що 21.10.2016 інформація про позивача як помічника адвоката Требух Г.М. (свідоцтво № 9435 від 10.04.2009 видане Чернігівською обласною КДКА) внесена в ЄРАУ Радою адвокатів Чернігівської області в якості помічника адвоката, що підтверджено копією профайлу з ЄРАУ за електронною адресою https: erau.unba.org.ua/profile/16492 який було сформовано 03.08.2021 з сайту НААУ (т.1,а.с. 44).

Відповідно до довідки адвоката Требух Г.М. від 05.04.2018 № 2, ОСОБА_1 працювала помічником адвоката з 2016 рік по 2018 рік (т.1,а.с. 45).

08.06.2018 ОСОБА_1 отримала свідоцтво про успішне складання кваліфікаційного іспиту серії НОМЕР_4 , виданого на підставі рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 30.05.2018 № 20-169 за підписом голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва Покотило І.М. (т. 1 а.с. 16)

На підставі рішення Ради адвокатів міста Києва від 12.07.2018 № 15, позивачу 26.07.2018 видано свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії КВ № 6135, за підписом Рафальської І.В. Присягу адвоката України позивачем складено 26.07.2018 (т. 1 а.с. 23-24).

Відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № від 04.04.2019, станом на 26.07.2018, керівником Ради адвокатів міста Києва значилась ОСОБА_2 (том 1, а.с. 40-43).

Також встановлено, що позивач сплачувала щорічні внески адвоката на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування та покриття витрат на забезпечення діяльності Ради адвокатів міста Києва.

30.07.2018 позивач звернулась до Ради адвокатів міста Києва для внесення інформації щодо адвоката Демченко Т.О. (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії КВ № 6135 від 26.07.2018 на підставі рішення № 15 Ради адвокатів міста Києва від 12.07.2018) до Єдиного реєстру адвокатів України та надала копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; копію свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; документ, що підтверджує адресу робочого місця; квитанції № 74 та № 73 від 30.07.2018 про сплату щорічного внеску адвоката на забезпечення адвокатського самоврядування за 2018 рік.

Відомості щодо ОСОБА_1 як адвоката, було внесено до ЄРА України Радою адвокатів міста Києва 07.08.2018, що підтверджується відповідним витягом Серії АА № 020218, однак вказані дані не відображаються в ЄРА України.

Оскільки відомості щодо позивача як адвоката не відображались в ЄРА України, 29.09.2021 позивач звернувся із заявою до Національної асоціації адвокатів України про внесення відомостей та відображення як адвоката Демченко Т.О. (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії КВ № 6135 від 26.07.2018 на підставі рішення № 15 Ради адвокатів міста Києва від 12.07.2018) до ЄРАУ згідно Закону № 5076-VI (т. 1 а.с. 48).

Відповідно до листа Національної асоціації адвокатів України від 08.10.2021 № 2243/0/2-21, заяву ОСОБА_1 від 29.09.2021 щодо внесення відомостей стосовно неї до ЄРАУ направлено за належністю до для подальшого розгляду Голові Ради адвокатів міста Києва Рябенку П.К. (т. 1 а.с. 50)

03.03.2023 ОСОБА_1 повторно направлена заява до Національної асоціації адвокатів України про внесення відомостей про неї як адвоката в ЄРАУ (т. 1 а.с. 53).

Керівник секретаріату Національної асоціації адвокатів України Ради адвокатів України Вадим Красник листом від 04.04.2023 № 634/0/2-23 повідомив позивача про те, що 08.10.2016 конференцією адвокатів міста Києва було достроково відкликано з посади Голови Ради адвокатів м. Києва адвоката ОСОБА_2 та обрано нового Голову Ради ОСОБА_3 , також, Головою КДКА м. Києва було обрано ОСОБА_6 . Рішенням РАУ № 267 від 17.11.2016 було повідомлено про відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві. Таким чином, копія нібито «свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту», які знаходяться в додатках до її заяви, підписані не уповноваженими на такі дії особами. Додатково повідомлено, що згідно п. 3.6 Порядку дані стосовно адвокатів, які отримали свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю з порушенням чинного законодавства України до ЄРАУ не вносяться. Отже, відомості стосовно неї як адвоката станом на 03.04.2023 не можуть бути внесені до ЄРАУ (т. 1 а.с. 55-56).

Погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон № 5076-VI.

Статтею 45 Закону № 5076-VI передбачено, що Національна асоціація адвокатів України є недержавною некомерційною професійною організацією, яка об`єднує всіх адвокатів України та утворюється з метою забезпечення реалізації завдань адвокатського самоврядування.

Національна асоціація адвокатів України, зокрема, забезпечує доступ та відкритість інформації стосовно адвокатів України.

Національна асоціація адвокатів України є юридичною особою та діє через організаційні форми адвокатського самоврядування, передбачені цим Законом. Згідно з частиною першою статті 46 Закону № 5076-VI організаційними формами адвокатського самоврядування, зокрема є рада адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Рада адвокатів України, з`їзд адвокатів України.

Згідно з частиною першою, пунктами 4, 13 частини четвертої статті 55 Закону № 5076-VI в період між з`їздами адвокатів України функції адвокатського самоврядування виконує Рада адвокатів України.

Повноваження і порядок роботи Ради адвокатів України визначаються цим Законом та положенням про Раду адвокатів України, що затверджується з`їздом адвокатів України.

Рада адвокатів України підконтрольна і підзвітна з`їзду адвокатів України.

Рада адвокатів України здійснює контроль за діяльністю рад адвокатів регіонів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України та надання витягів з нього; забезпечує ведення офіційного веб-сайту Національної асоціації адвокатів України.

В силу статті 17 Закону № 5076-VI Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

До Єдиного реєстру адвокатів України вносяться такі відомості: 1) прізвище, ім`я та по батькові адвоката; 2) номер і дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, номер і дата прийняття рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (номер і дата прийняття рішення про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України); 3) найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку; 4) адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку; 5) інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 6) інші відомості, передбачені цим Законом.

Інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Рада адвокатів України і відповідні ради адвокатів регіонів надають витяги з Єдиного реєстру адвокатів України за зверненням адвоката або іншої особи.

Відомості, що підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, включаються до нього не пізніше дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону відповідної інформації, крім випадків, установлених цим Законом.

У пункті 9 частини четвертої статті 48 Закону № 5076-VI передбачено, що Рада адвокатів регіону, окрім іншого, забезпечує в установленому порядку внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України.

Статтею 57 Закону № 5076-VI встановлено, що рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.

Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

Частиною шостою статті 17 Закону № 5076-VI обумовлено, що порядок ведення Єдиного реєстру адвокатів України затверджується Радою адвокатів України.

Відповідно до пункту 1 Положення про Раду адвокатів України, затвердженого Установчим з`їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року, Рада адвокатів України діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України, є національним органом адвокатського самоврядування, на який державою покладено виконання у період між з`їздами адвокатів України публічно-представницьких функцій недержавного самоврядного інституту, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання правової допомоги на професійній основі адвокатури України.

Згідно з пунктами 1.1. 1.4. Порядку ведення Єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 26 (далі Порядок № 26) Єдиний реєстр адвокатів України це електронна база даних, яка містить відомості про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність набули права на зайняття адвокатською діяльністю, та про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Рада адвокатів України забезпечує ведення ЄРАУ, координує діяльність, здійснює організаційне, методичне, інформаційне забезпечення рад адвокатів регіонів щодо внесення ними відомостей до ЄРАУ та надання витягів з нього згідно цього Порядку.

Внесення відомостей до ЄРАУ здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України за правилами цього Порядку.

Рада адвокатів України забезпечує технічне і технологічне створення та супроводження програмного забезпечення ЄРАУ, надання реєстраторам доступу до нього, збереження і захист даних, що містить ЄРАУ, надає роз`яснення, проводить навчання щодо наповнення та користування ЄРАУ, а також виконує інші функції, передбачені Законом України Про адвокатуру та адвокатську діяльність, цим Порядком.

Пунктом 2.1. Порядку № 26 обумовлено, що відомості до ЄРАУ вносяться за дворівневим принципом. Перший рівень внесення відомостей до ЄРАУ забезпечується радами адвокатів регіонів, Другий рівень внесення відомостей до ЄРАУ забезпечується Радою адвокатів України.

За приписами пунктів 2.8, 2.9 Порядку № 26 відомості, що підлягають внесенню до ЄРАУ, включаються до нього адміністратором бази даних ЄРАУ ради адвокатів регіону не пізніше дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону відповідної інформації, крім випадків, встановлених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та рішеннями Ради адвокатів України.

Інформація, внесена до ЄРАУ у відповідності до правил системи бази даних ЄРАУ адміністратором бази даних ЄРАУ ради адвокатів регіону, є відомостями (інформацією) Першого рівня і є не доступними (не відкритими) для користувачів на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України.

Пунктом 2.13. Порядку № 26 обумовлено, що адміністратори бази даних ЄРАУ Секретаріату Ради адвокатів України перевіряють правильність, повноту та точність інформації (відомостей) внесеної на Першому рівні, а також скан-копії документів, які є підставою для внесення таких відомостей у відповідності до цього Порядку, слідуючи вказівкам системи бази даних, корегують її у випадку необхідності та затверджують її.

Відповідно до пункту 2.15. Порядку № 26 у момент затвердження адміністратором ЄРАУ Другого рівня відомостей, отриманих від адміністратора ЄРАУ Першого рівня, вони набувають статусу відомостей (інформації) Другого рівня і стають активними та відкритими на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України для загального доступу, за винятком випадків, передбачених цим Порядком.

Як встановлено судом, 08.06.2018 ОСОБА_1 отримала свідоцтво про успішне складання кваліфікаційного іспиту серії КВ № 001167, у зв`язку із чим Радою адвокатів міста Києва прийнято рішення 12.07.2018 № 15 про видачу позивачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії КВ № 6135. 26.07.2018 позивачка склав присягу адвоката.

При цьому, складення присяги адвоката України розглядається законодавцем як церемоніальна процедура, що визначає початок набуття повноважень (доступ до професії), а також взяття на себе особою, призначеною на відповідну посаду, зобов`язань щодо належного виконання своїх службових обов`язків за такою посадою.

Колегія суддів зазначає, що професія є складовою права на приватне життя, що підтверджується усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Так, у пункті 165 рішення ЄСПЛ від 09 січня 2013 року у справі Олександр Волков проти України (Заява № 21722/11) вказано, що: приватне життя включає право особи на формування та розвиток стосунків з іншими людьми, включаючи стосунки професійного або ділового характеру (див. рішення від 07 серпня 1996 року у справі С. проти Бельгії (С. v. Belgium), п. 25, Reports 1996-III). Стаття 8 Конвенції захищає право на особистий розвиток та право встановлювати та розвивати стосунки з іншими людьми та оточуючим світом (див. рішення у справі Прітті проти Сполученого Королівства (Pretty v. The United Kingdom), заява № 2346/02, п. 61, ECHR 2002-III). Поняття приватне життя в принципі не виключає відносини професійного або ділового характеру. Врешті-решт, саме у рамках трудової діяльності більшість людей мають значну можливість розвивати стосунки з оточуючим світом (див. рішення від 16 грудня 1992 року у справі Нємець проти Німеччини (Niemietz v. Germany), п. 29, Series А № 251-В). Отже, обмеження, накладені на доступ до професії, були визнані такими, що впливають на приватне життя (див. рішення у справах Сідабрас та Джяутас проти Литви (), заяви №№ 55480/00 та 59330/00, п. 47, ECHR 2004-VIII, та Бігаєва проти Греції (Bigaeva v. Greece), заява № 26713/05, пп. 22-25, від 28 травня 2009 року).

Питання щодо допуску до професії адвоката неодноразово були предметом розгляду Європейським судом з прав людини.

Так, зокрема у пунктах 33 35 рішення цього міжнародного судового органу від 28 травня 2009 року у справі Бігаєва проти Греції (Bigaeva v. Greece), заява №26713/05, ЄСПЛ, визнаючи порушення вимог статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в аспекті права на професію адвоката вказав, що в цьому випадку проблема полягає у тому факті, що Колегія адвокатів держави-відповідача спочатку надала дозвіл заявниці пройти передбачене законом стажування, проте в решті-решт не дозволила їй брати участь у відповідних екзаменаційних процедурах для отримання свідоцтва адвоката. ЄСПЛ зазначає, що така відмова Колегії адвокатів була здійснена на останній стадії процесу, пов`язаного з зарахуванням заявниці в реєстр адвокатів Колегією адвокатів на стадії, коли вперше виникло питання про громадянство заявниці в контексті перешкоди для участі у екзаменах, організованих колегією. Тому такий крок Колегії адвокатів неочікувано поставив під сумнів професійну ситуацію заявниці після того, як сама ж Колегія адвокатів надала дозвіл на те, що заявниця вісімнадцять місяців свого професійного життя присвятила виконанню умов про передбачене Колегією адвокатів стажування. З урахуванням природи та підстав такого стажування, так як вони встановлені в законодавстві держави-відповідача, заявниця не змогла б пройти стажування, якби Колегія адвокатів відповіла б відмовою на її заяву про стажування (п. 33 рішення у справі Бігаєва проти Греції (Bigaeva v. Greece), заява № 26713/05).

У пункті 34 вказаного рішення ЄСПЛ зазначено, що держава-відповідач надала докази того, що заявниця була допущена до процедур, пов`язаних з отриманням свідоцтва адвоката через недбалість. ЄСПЛ вважає, що навіть якщо припустити, що спершу заявниця була допущена до стажування внаслідок помилки зі сторони Колегії адвокатів, і що, відповідно, мова не йшла про мовчазну згоду щодо її права на участь в екзаменах після стажування всупереч її громадянства, однієї цієї складової було б недостатньо, щоб посягати на професійне життя заявниці. Дійсно, питання про те, чи був мотив недопущення заявниці до її участі в екзаменах, а саме її громадянство, достатньо обґрунтованим не є першочерговим у цій справі. Суттєвим є той факт, що влада надала дозвіл заявниці пройти передбачене стажування, хоч було зрозуміло, що по закінченню стажування вона не отримає право брати участь в екзаменах в адвокатуру. (п. 34 рішення у справі Бігаєва проти Греції (Bigaeva v. Greece), заява № 26713/05).

З огляду на наведене, у пункті 35 рішення у справі Бігаєва проти Греції (Bigaeva v. Greece), заява № 26713/05 ЄСПЛ вказав, що в діях компетентних органів держави-відповідача не було достатньої послідовності та поваги до особи та професійного життя заявниці і що держава-відповідач за таких умов порушила право заявниці на повагу до її приватного життя за змістом статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Враховуючи прецедентну практику ЄСПЛ у справі Бігаєва проти Греції (Bigaeva v. Greece), заява № 26713/05, слід зазначити, що у спірних правовідносинах дії відповідача мають вплив на приватне життя позивача в аспекті доступу до професії.

Таким чином, колегія суддів вважає встановленими обставини про те, що позивач у відповідності до вимог та процедури, визначеної Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» набув право на зайняття адвокатською діяльністю, отримавши відповідне свідоцтво та посвідчення, має гарантоване вказаним Законом право на здійснення такої діяльності.

Однією із законодавчих вимог, що забезпечує реалізацію адвокатом його повноважень є включення про нього інформації до Єдиного реєстру адвокатів України та її відображення на офіційному веб-сайті Недержавної некомерційної професійної організації Національна асоціація адвокатів України (www.unba.org.ua), а невключення чи невідображення цієї інформації є перешкодою для здійснення адвокатом його діяльності.

З огляду на наведене, прийняття рішення Національною асоціацією адвокатів України «Про деякі питання реалізації Висновків спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва» від 11.06.2016 № 156 щодо заборони Раді адвокатів міста Києва як адміністратору Першого рівня, вносити до Єдиного реєстру адвокатів України відомості про осіб, які отримали свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю на підставі свідоцтв про складення кваліфікаційного іспиту, виданих неповноважним органом Київською міською КДКА з 12.10.2012 фактично створило умови, за яких особи, які, починаючи з 12.10.2012, отримали право на заняття адвокатською діяльності, позбавлені права продовжувати здійснювати таку діяльність за відсутності законодавчо визначених для цього підстав.

Разом з цим Законом № 5076-VІ чи Порядком № 26 прямо не передбачено такої підстави для відмови у включенні до Єдиного реєстру адвокатів України чи відмови у публічному відображенні відомостей про адвоката у Єдиного реєстру адвокатів України як порушення адміністратором Першого рівня заборон, встановлених Радою адвокатів України.

Відповідно до пункту 3.7 Порядку № 26, якщо до Єдиного реєстру адвокатів України були внесені відомості про адвокатів, які отримали свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю або свідоцтва про складання кваліфікаційних іспитів після 19.11.2012 у відповідних радах адвокатів регіону або кваліфікаційно-дисциплінарних комісіях адвокатури, положення про яких не затверджувались та належна їх державна реєстрація не здійснювалась, інформація може скеровуватися до ВКДКА для прийняття відповідного рішення.

Не містить таких підстав і стаття 4 Порядку № 26, що врегульовує порядок внесення змін до відомостей, що містяться в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Колегія суддів зазначає, що позивачем були вчинені всі залежні від нього дії щодо отримання статусу адвоката, у тому числі складено кваліфікаційний іспит та отримано відповідне свідоцтво. Станом на час складення позивачем іспиту Київська міська кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури була зареєстрована як юридична особа і не була визнана нелегітимним та неуповноваженим органом на видачу свідоцтв про складання кваліфікаційного іспиту адвокатами. На момент отримання позивачем свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту підстави вважати цей документ недійсним, а КДКА нелегітимною були відсутні.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 02.06.2020 у справі № 826/10717/18, від 11.06.2020 у справі № 826/1765/18 та від 10.09.2020 у справі № 826/2079/18.

Верховний Суд у постанові від 20.03.2023 у справі № 640/28720/20 скасовуючи рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.06.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.09.2022 дійшов висновку, що суди попередніх інстанцій, встановивши право особи на зайняття адвокатською діяльністю, дійшли висновку про неможливість відображення даних щодо нього у ЄРА, що позбавляє особу реалізації отриманого права. Такий висновок суперечить правовій позиції, викладеній Верховним Судом у постановах від 02.06.2020 у справі № 826/10717/18, від 11.06.2020 у справі № 826/1765/18, від 10.09.2020 у справі № 826/2079/18 та від 25.02.2021 у справі № 826/16008/18, оскільки при законності отримання статусу адвоката особа не може бути позбавлена права на оприлюднення даних щодо неї, шляхом розміщення у ЄРА. Пунктом 3.6 Порядку № 26 передбачено, що дані до ЄРА не вносяться у разі отримання адвокатом свідоцтва з порушенням чинного законодавства України та у разі оформлення та подання відомостей щодо адвоката з порушенням вимог законодавства.

Щодо доводів про відсутність підстав для задоволення позову з огляду на наявність чинного рішення Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 156 «Про деякі питання реалізації Висновків спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування м. Києва», слід зазначити, що наявність певних спорів між третіми особами відносно статусу КДКА міста Києва, у якій позивачем добросовісно складено іспит, внаслідок чого отримано відповідне свідоцтво, не може бути перешкодою чи підставою для позбавлення позивача права на зайняття адвокатською діяльністю, на набуття якого він мав законне сподівання, складаючи відповідний іспит та добросовісно вчиняючи передбачені законом дії.

Крім того, у Законі № 5076-VІ не встановлено випадків, в яких відповідач звільняється від обов`язку оприлюднення інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України.

Також колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апелянтів щодо пропуску позивачем шестимісячного строку звернення до суду з позовом, оскільки в межах спірних правовідносин має місце продовжуваність оскаржуваних дій (бездіяльності) відповідача.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції не допущено неправильного застосування норм матеріального права та порушень норм процесуального права при ухваленні оскаржуваного рішення, а доводи апеляційних скарг не спростовують висновків, викладених в цих рішеннях, тому апеляційні скарги Недержавної некомерційної професійної організації Національної асоціації адвокатів України в особі Ради адвокатів України задоволенню не підлягає.

Інші доводи учасників справи на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ч. 1 ст. 316 КАС України).

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 310, 311, 313, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О СТ А Н О В И В:

Апеляційні скарги Недержавної некомерційної професійної організації «Національної асоціації адвокатів України» в особі Ради адвокатів України та Ради адвокатів міста Києва залишити без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 25 липня 2023 року, - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді А.О. Бегунц В.А. Калиновський