Справа № 947/33443/24
Суддя: Куриленко О. М.
Дата ухвалення: 2024-12-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-а/947/241/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.12.2024 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Куриленко О.М.,

за участю секретаря судового засідання Сопової А.Є.,

представника позивача Жовтан О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

17 жовтня 2024 року через систему «Електронний суд» представник позивача ОСОБА_1 Жовтан Олександр Володимирович звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить скасувати Постанову ІНФОРМАЦІЯ_2 №1414 від 08 липня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Свої вимоги мотивує тим, що 05 липня 2024 року командир 1 взводу охорони роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_3 капітан ОСОБА_2 , керуючись статтею 235 Кодексу України про адміністративні правопорушення, склав протокол про адміністративне правопорушення №1414 від 05 липня 2024 року. Про дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 було повідомлено протоколом про адміністративне правопорушення №1414 від 05 липня 2024 року. Зазначає, що 08 липня 2024 року начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 полковник ОСОБА_3 розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ухвалив постанову №1414 по справі про адміністративне правопорушення за частиною третьою статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 08 липня 2024 року. Враховуючи обставини справи, на ОСОБА_1 накладено штраф у сумі 17000 грн. Копію постанови №1414 від 08 липня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 особисто не отримував, а відповідно до графи «підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності» копія постанови направлена поштою 09.07.2024 року, хоча ОСОБА_1 її поштовим відправленням не отримував. Позивач стверджує, що дізнався про відкриття виконавчого провадження на підставі оскаржуваної постанови з повідомлення в мобільному додатку «Моnоbаnк», а про постанову №91414 від 08 липня 2024 року після ознайомлення 09 жовтня 2024 року з матеріалами справи безпосередньо в ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Позивач вважає вказану постанову незаконною, необґрунтованою, прийнятою з порушенням встановленого порядку та на підставі недопустимих доказів, а отже такою, що підлягає скасуванню.

Ухвалою судді від 18.10.2024 року позов було прийнято судом до розгляду із призначенням судового засідання на 26.11.2024 року та направлення ухвали із викликом на судове засіданні сторонам.

Судове засідання, призначене на 26.11.2024 року, у зв`язку з неявкою представника відповідача було відкладено на 18.12.2024 року на 11.30 год.

У судове засідання, призначене на 18.12.2024 року на 11.30 год. з`явився представник позивача ОСОБА_1 Жовтан Олександр Володимирович, позов підтримав та просив його задовольнити.

Представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 у судове засідання не з`явився, про місце та час проведення судового засідання двічі повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву не подав.

Оцінивши безпосередньо, всебічно, повно та об`єктивно досліджені у судовому засіданні докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 08 липня 2024 року начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 полковник ОСОБА_3 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ухвалив постанову №1414 по справі про адміністративне правопорушення за частиною третьою статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Враховуючи обставини справи, на ОСОБА_1 накладено штраф у сумі 17000 грн.

Відповідно до ст. 8 Основного Закону Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права. Згідно з положеннями ст.129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

05 липня 2024 року командир 1 взводу охорони роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_3 капітан ОСОБА_2 , керуючись статтею 235 Кодексу України про адміністративні правопорушення, склав протокол про адміністративне правопорушення №1414 від 05 липня 2024 року. Про дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 було повідомлено протоколом про адміністративне правопорушення №1414 від 05 липня 2024 року.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №1414 від 05 липня 2024 року встановлено порушення правил військового обліку в частині несвоєчасного повідомлення про зміну персональних даних військовозобов`язаного, визначених пунктами 7-1,8-1,9, 12, 14, 16-2, 17-1, 20, 23, 25, 33 статті 7 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», а саме: номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про сімейний стан особи та членів її сім`ї (прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), а також дітей), реквізити паспорта громадянина України для виїзду за кордон (серія, номер, дата видачі, орган, що видав, строк дії), відомості про зайнятість (код ЄДРПОУ та місцезнаходження підприємства, установи, організації, місце роботи, посада, стаж роботи) відцифрований образ обличчя особи, відомості про форму навчання здобувачів позашкільної, професійної ( професійно-технічної), фахової передвищої, вищої та післядипломної освіти, відомості про досвід роботи за спеціальністю, відомості про результати медичних оглядів, що проводяться з метою визначення придатності до виконання військового обов`язку, відомості про наявність (відсутність) судимості, відомості про володіння іноземними мовами, відомості про проходження програм підвищення кваліфікації, перепідготовки, відомості про наявність права на відстрочку від призову на військову службу під часи мобілізації, також громадянин ОСОБА_1 перебуває у розшуку, на підставі звернення до територіального органу (підрозділу) поліції для адміністративного затримання та доставлення до районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки за місцем реєстрації, як особи, яка вчинила адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210 і 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення чим вчинив правопорушення, передбачене частиною третьою статті 210 КУпАП.

Про дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 було повідомлено протоколом про адміністративне правопорушення №1414 від 05 липня 2024 року.

Копію постанови №1414 від 08 липня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 особисто не отримував, а відповідно до графи «підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності» копія постанови направлена поштою 09.07.2024 року, доказів отримання ОСОБА_1 її засобами поштового зв`язку матеріали справи не містять.

Як вбачається з матеріалів справи, що 31 травня 2024 року ОСОБА_1 оновив свої військово-облікові дані в Центрі надання адміністративних послуг Одеської міської ради та отримав витяг №2024 з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Відповідно до ст. 210 КУпАП порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період - тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У статті 62 Конституції України вказано, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності винесення постанови про притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до положень діючого на час виникнення спірних правовідносин процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень. На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду при розгляді справи № 463/1352/16-а.

Окрім того, у примітці до статті 210 КУпАП зазначено, що положення статей 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

Тобто, саме на відповідача як на суб`єкта владних повноважень покладено обов`язок довести факт того, що ОСОБА_1 вчинив таке адміністративне правопорушення, а відповідач вчиняв безпосередні дії для отримання персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

Проте, доказів того, що відповідач вчиняв дії, спрямовані на отримання персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи суду надано не було.

Важливо зазначити, що будь-яких доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 вчинив порушення правил військового обліку, а саме не своєчасне оновлення персонально-облікових даних немає.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення, за відсутності інших об`єктивних доказів на підтвердження факту вчинення правопорушення, не може слугувати доказом винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення.

Матеріали справи не містять будь-яких інших доказів, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП.

Зважаючи на вчасне оновлення військово-облікових даних у відділенні ЦНАП Одеської міської ради, та на об`єктивну можливість уповноважених осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 отримати персональні даних військовозобов`язаного в силу Примітки до ст. 210 КУпАП, та відсутності доказів вчинення адміністративного правопорушення постанова №1414 від 08 липня 2024 року підлягає скасуванню.

Згідно до ч.1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідност. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, поширено ЄСПЛ й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02).

Таким чином судом визнається обов`язкова відповідність судового процесу у справах про притягнення особи до адміністративної відповідальності таким засадам, як верховенство права, законність, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, забезпечення права на захист, безпосередність дослідження доказів.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

В матеріалах справи міститься квитанція ID: 3357-8849-0269-2352 від 17.10.2024 року на суму 605,60 гривень.

Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача 605,60 гривень за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 210, 247, 251, 293 КУпАП, ст. ст. 71, 72, 77, 139, 241-243, 245, 246, 250, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, - задовольнити.

Скасувати постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 №1414 від 08 липня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , якою накладено стягнення в розмірі 17000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Закрити провадження по адміністративної справі щодо притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 210 КУпАП, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з ІНФОРМАЦІЯ_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 , суму сплаченого судового збору у розмірі 605,60 гривень.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя О. М. Куриленко