Справа № 160/32739/24
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 грудня 2024 року Справа 160/32739/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Сліпець Н.Є., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, -

ВСТАНОВИВ:

11.12.2024 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

- дії адміністрації Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань №4», які полягають в розміщенні та утриманні позивача в карцерному приміщенні (в камерах № 14к та № 19к 0-го поверху 6-го корпусного відділення) визнати протиправними.

Відповідно до пунктів 3 та 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, суд доходить висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Порушуючи норми п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем у позовній заяві не визначено відповідача.

А також, пунктом 5 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, та чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абз.1 ч.2ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом із позовною заявою позивачем було подано заяву, в якій він просить суд поновити позивачу пропущений строк звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування вказаної заяви позивач посилається на відсутність у нього завірених копій його документів, тоді як спроби отримати такі документи привели до пропущення строку звернення до адміністративного суду, тому просить суд задовольнити вимоги, зазначені у заяві, а також вказує, що дізнався про порушене право під час апеляційного розгляду справи № 204/2454/24 (у серпні поточного року).

Вирішуючи заяву позивача про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, суддя зазначає наступне.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, предметом спору є дії адміністрації Державної установи "Дніпровська установа виконання покарань №4", які полягають в утриманні ОСОБА_1 в неналежних умовах.

Зі змісту позовної заяви слідує, що в періоди з 28.04.2021 року по 25.06.2021 року, з 25.07.2021 року по 10.08.2021 року, а також з 09.09.2021 року по 13.09.2021 року позивача утримували в Державній установі "Дніпровська установа виконання покарань №4" в неналежних умовах, які принижують гідність людини.

Із цією позовною заявою позивач звернувся до суду засобами поштового зв`язку 03.12.2024 року, що підтверджується відміткою на конверті органу поштового зв`язку "Укрпошта".

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 року №340/1019/19).

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не можна вважати поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Процесуальна можливість для звернення з позовом до суду пов`язана з певним часовим проміжком, протягом якого така особа може реалізувати право на звернення без застосування до неї наслідків пропуску такого строку. В той же час, у випадку звернення до суду поза межами такого строку, до неї підлягають застосуванню відповідні правові наслідки встановлені законом, в даному випадку ст. 123 КАС України.

Визначення початку або встановлення такого строку виходить з того, що такий початок починає своє обчислення з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. В цьому випадку, законодавцем встановлена альтернативність такого обчислення, при чому в одному випадку це день об`єктивно достовірної та беззаперечної обізнаності такої особи, в іншому випадку таке обчислення повинно здійснюватися із можливості бути обізнаним про ті чи інші обставини, що можуть впливати на порушення прав, свобод чи інтересів (умовно), тобто встановлена так би мовити можлива обов`язковість бути обізнаним про ті обставини, що впливають або мають безпосередній вплив на відповідне порушення прав.

Суд зауважує, що законодавець пов`язує початок обчислення строку не з тим, коли особа суб`єктивно з`ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона об`єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Щодо посилання позивача на те, що про протиправні дії Державної установи «Дніпровська установа виконання покарань №4» він дізнався під час апеляційного розгляду справи № 204/2454/24 (у серпні поточного року).

Згідно програми Діловодство спеціалізованого суду позивач вже звертався з аналогічною позовною заявою до Дніпропетровського окружного адміністративного суду 06.07.2023.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.01.2024 у справі №160/15976/23 визнано неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду із цим адміністративним позовом. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення позивачу пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом - відмовлено. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної установи "Дніпровська установа виконання покарань №4" про визнання протиправними дій та стягнення коштів на відшкодування завданої моральної шкоди - залишено без руху.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.04.2024 адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної установи "Дніпровська установа виконання покарань №4" про визнання протиправними дій та стягнення коштів на відшкодування завданої моральної шкоди - повернуто позивачу.

Вищезазначене свідчить про те, що позивач про порушення своїх прав дізнався в 2021 році, проте, повторно звернувся до суду із цим адміністративним позовом 05.12.2024 року з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, не навівши при цьому достатніх та обґрунтованих причин для такого пропуску строку та не надавши відповідні докази на підтвердження таких обставин.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що причини пропуску строку звернення до суду, наведені позивачем у заяві про поновлення цього строку є неповажними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху і встановлює строк для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Враховуючи наведене, суддя доходить висновку, що позов поданий без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому підлягає залишенню без руху із встановленням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Вищезазначені недоліки позовної заяви мають бути усунені позивачем у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що позивачу необхідно запропонувати подати до суду уточнену позовну заяву, зазначивши повне найменування відповідача, його місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду, зазначивши інші причини пропуску строку звернення до суду, а також докази поважності причин пропуску відповідного строку, оформлене відповідно до вимог статей 161, 167 Кодексу адміністративного судочинства України (в примірниках відповідно до кількості учасників справи).

За таких обставин, суд вважає за необхідне дану позовну заяву залишити без руху, із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 122-123, 160, 161, 169, 171, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду із цим адміністративним позовом.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення позивачу пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання протиправними дій - залишити без руху.

Позивачеві у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху запропонувати усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до канцелярії суду:

- уточненої позовної заяви із зазначенням повного найменування відповідача, його місцезнаходження, поштового індекс, ідентифікаційного код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, зазначивши інші причини для поновлення строку та докази на підтвердження таких обставин.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду не підлягає оскарженню окремо від ухвали про повернення заяви згідно до вимог ст.ст. 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України та набирає законної сили у строки, встановлені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Сліпець