Справа № 420/18516/24
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2024-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 р.м. ОдесаСправа № 420/18516/24

Перша інстанція: суддя Радчук А.А.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Шляхтицького О.І.,

суддів: Домусчі С.Д., Семенюка Г.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.08.2024 у справі № 420/18516/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕРСАГ УКРАЇНА» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

У травні 2024 року представник ТОВ «ЕРСАГ УКРАЇНА» звернувся до суду з адміністративним позовом у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів UA500130/2024/000012/2 від 10.05.2024;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA500130/2024/000161 від 10.05.2024.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з метою здійснення митного оформлення товару, декларантом було подано митну декларацію № 24UА62U7 від 10.05.2024, де в графі « 12» зазначено митну вартість товару в сумі 4 682 327,63 грн. Проте, ТОВ «Ерсаг Україна» на електронну адресу отримало від Одеської митниці повідомлення зі змісту якого вбачається, що митну вартість товарів, заявлену до митного оформлення буде скориговано. На підставі спірного рішення відповідачем була складена картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500130/2024/000161.

Рішення про коригування митної вартості товарів та карту відмови в прийнятті митної декларації позивач вважає безпідставними та необґрунтованими та зазначає, що надані позивачем до митного оформлення документи повною мірою підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мають протиріч, невідповідностей або розбіжностей, які б не дозволяли митному органу провести обчислення митної вартості за основним методом, подані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену позивачем митну вартість та и складові частини, відомості про визначення митної вартості в цих документах базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що пі в маються обчисленню, достатність яких не спростована відповідачем, а тому вказані відповідачем в оспорюваному рішенні обставини не можуть бути підставами для коригування заявленої митної вартості за митною декларацією № 24UА62U7.

При цьому позивач зазначає, що компанія ERSAG END.VH КІМ. TEM.KOZ URUN PAZ. TUR. SAN. Ve TIC. LTD. STI, та компанія BITKISEL SAG GIDA TAR HAYV LAB. INS.SAN TIC.LTD STI є структурними підрозділами однієї організації, які знаходяться у прямому підпорядкуванні материнської компанії ERSAG. У зв`язку з цим виробником даного товару є одна і таж компанія, а тому позивачем вказано достовірно інформацію про вищевказаний товар при оформленні митної декларації без будь-яких невідповідностей.

Позивач також вказує, що подана ним специфікація № 19 від 06.05.2024 містить всі необхідні реквізити. Підписи та печатки відповідають та належать особам які зазначені в цих документах. Інформація, числові дані в документах відповідають поданому інвойсу, митній декларації та заявленій декларантом митній вартості. Ідентичність підпису та печатки вказує на їх оригінальність, а не навпаки на підроблення, як зазначає відповідач. Розміщення підпису та печатки на документі не може слугувати підставою для висновку, що такі документи підроблені.

Крім того, позивач зазначає, що витрати на пакування та маркування вже включені до вартості товару, а вартість вантажно-розвантажувальних робіт входить у вартість перевезення, що підтверджується довідкою про транспортні витрати №0605 від 06.05.2024 р.

Як вказано у позові, з огляду на засади свободи підприємницької діяльності наявність чи відсутність у рахунку-фактурі (інвойсі) відомостей про дисконт (знижку) не може бути підставою для коригування митної вартості.

Разом з тим, позивач зазначає, що TPS E-Factura №V-534/1 #06-05-24 це фактура яка формується у TPS, розшифровується як «ТЕК PEN CERE SI STEM», що в перекладі «система єдиного вікна», та є документом, який формується як внутрішній, при проведенні митних процедур в країні відправлення. У зв`язку з ним, вищевказаний документ не може надаватися покупцеві і, відповідно, декларантом при митному оформленні митному органу України.

Отже, на думку позивача, оскаржуване рішення відповідач прийняв необґрунтовано і протиправно, а тому воно підлягає скасуванню.

Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позову. В обґрунтування відзиву зазначено, що декларантом позивача для здійснення митного оформлення товару до Одеської митниці подана митна декларація (МД) № 24UA67U7 від 10.05.2024, відповідно до якої за умовами поставки FCA на митну територію України надійшов товар ТОВ «ЕРСАГ УКРАЇНА».

На виконання вимог статті 54 МКУ під час здійснення Одеською митницею митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митною декларацією (МД) № 24UA67U7 від 10.05.2024 встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності та не міститься всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів № UA500130/2024/000012/2 від 10.05.2024.

Оскільки надані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зазначені обставини виключали можливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов частини 1 статі 54 МКУ, та обумовлювали необхідність запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості.

У відзиві наголошено, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу, та зроблено посилання на постанови ВС України від 28.07.2021 справа № 808/3022/17, від 26.07.2021 справа №813/8725/14, від 16.07.2021 справа № 804/3702/16, від 16.07.2021 справа № 804/769/16.

Як зазначив відповідач, оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митною декларацією (МД) № 24UA67U7 від 10.05.2024 містились розбіжності, та не містилися всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п.2 ч.6 ст. 54 МКУ, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митним органом у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Відповідач повідомив, що у відношенні товарів було застосовано метод за ціною договору щодо ідентичних товарів (метод 2 а).

Відповідач зазначає, що у рішенні про коригування митної вартості № UA500130/2024/000012/2 від 10.05.2024 наведено достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, також у цьому рішенні про коригування митної вартості визначені джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості, а саме: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), у яких міститься інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю.

З огляду на викладене відповідач зробив висновок, що Одеська митниця під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийняття рішення про коригування митної вартості товару № UA500130/2024/000012/2 від 10.05.2024 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500130/2024/000161 від 10.05.2024 діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому відсутні підстави для задоволення адміністративного позову ТОВ «ЕРСАГ УКРАЇНА».

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 19.08.2024 у справі № 420/18516/24 адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ЕРСАГ Україна» до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови задовольнив.

Визнав протиправним та скасував рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів UA500130/2024/000012/2 від 10.05.2024.

Визнав протиправною та скасував картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA500130/2024/000161 від 10.05.2024.

Стягнув за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ЕРСАГ Україна» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 18580,15 грн. (вісімнадцять тисяч п`ятсот вісімдесят гривень 15 коп.).

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду представник Одеської митниці подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:

- суд першої інстанції не врахував, що оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці, містились розбіжності та були відсутні всі відомості що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VІ, то зазначені обставини, у відповідності до п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України, були підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів та відмови митного органу у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Обставини справи.

Судом першої інстанції встановлено, що у ході здійснення господарської діяльності позивача - ТОВ «ЕРСАГ УКРАЇНА» 04.09.2023 року між «Ерсаг Енд. Ве Кім. Тем. Урун Паз, Тур. Інш. Сан. Ве Тіж.» (Компанія) (Туреччина) (Продавець) та ТОВ «ЕРСАГ УКРАЇНА» (Покупець) було укладено Контракт №0409, відповідно до предмету якої Продавець постачає, а Покупець приймає продукцію: косметику, чистячі і миючі засоби, БАДІв під фірмовою назвою: «ERSAG» «Ерсаг Енд. Ве Кім. Тем. Урун Паз. Тур. Інш. Сан. ВЕ Тіж.» та інших структурних підрозділів, що виробляють продукцію торгівельної марки «ERSAG» Турецької Республіки власником Ліцензії якого є Продавець. Продавець надає Покупцю статус офіційного представника на території України продукції торгівельної марки «ERSAG», ця угода діє на період військового часу в Україні.

Відповідно до п.1.2. Контракту з метою виконання п.1.1. цього Договору компанія зобов`язується передати товар в кількості та асортименті, замовлену Покупцем, а Покупець зобов`язується приймати і оплачувати його.

Поставка Товару здійснюється Продавцем Покупцеві на підставі погоджених Сторонами заявок на поставку Товару (п.1.3. Контракту).

Згідно п.3.2. Контракту Покупець приймає товар від Продавця згідно сторонам за умовою доставки, що вказані в специфікації, що є невід`ємною частиною цієї угоди. Ціна кожного товару буде вказана в комерційних інвойсах та специфікаціях до угоди, які додаються до кожної партії товарів.

Відповідно до п.4.3. Контракту поставка товару здійснюється згідно умов поставки, що визначені в інвойсах до поставки та специфікаціями до контракту. Участь експедитора (водія-експедитора) в прийманні-передачі товару обов`язково.

Згідно п.4.5. Контракту Покупець оплачує товар, поставлений на його адресу з Туреччини в Україну на протязі 180 днів після отримання шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок продавця, згідно його заявок, але не раніше повної реалізації товару.

Згідно п.4.6., п.4.7. Контракту валюта оплати за поставлений товар визначається в доларах США. Валюта платежу здійснюється в доларах США шляхом перерахування суми оплати, визначеної в специфікації на кожну поставку товару окремо. Загальна сума угоди складає сума всіх специфікацій до неї в доларах США. Продавець зобов`язалася надати до 50% дисконт на весь асортимент товарів, що постачається Покупцю на період дії військового стану в Україні.

08.08.2023 сторони Контракту уклали Додаткову угоду №1, відповідно до якої п.4.7. Контракту виклали у наступній редакції: «Продавець зобов`язується надати дисконт на асортимент товарів від показника цін, за якими поставлялися товари на адресу покупця на 01.01.2023, на період дії військового стану в Україні. Розмір якого вказано у специфікації до кожної поставки та яка є невід`ємною частиною Договору, та підтверджено у рахунку на кожну поставку але не більше 50%».

Відповідно до п.4.8. Контракту, у вартість, що зазначена у специфікаціях та комерційних інвойсах входить вартість маркування, пакування та пакувальних матеріалів.

Згідно п.4.9. Контракту, відповідальність за страхування та навантажувальні роботи покладається на особу, що є відповідальною згідно умов поставок.

Відповідно до п.5.1. Контракту, кількість, асортимент та ціна Товару, що постачається Покупцеві, фіксується в специфікаціях до контракту, та інвойсах, які формуються відповідно до заявки Покупця.

Якість товару має відповідати затвердженим в Україні стандартам і підтверджувати сертифікатами якості ті іншими документами, передбаченими чинним законодавством. Документи, які підтверджують якість товару Продавець передає Покупцю в момент передачі партії товару. Продавець зобов`язується надавати разом з кожною партією товару, яка замовлена Покупцю такі документи: сертифікат якості, державний реєстр або висновок державної санітарно-гігієнічної експертизи, комерційний інвойс, транспортний документ відповідно до характеру перевезення, експортна декларація, сертифікат про походження товару. Товар упаковується відповідно до технічних умов виробника (п.5.2. Контракту).

06.05.2024 специфікацією №19 до Контракту №0409 від 04.09.2023 сторони Контракту узгодили кількість, асортимент та ціну товару, який постачається на загальну суму 65 868,79 доларів США.

На підставі Контракту та специфікацій №19 продавцем було складено та підписано рахунок-фактуру (інвойс) №ЕRS0156 від 06.05.2024 на загальну суму 114480,95 доларів США

З метою митного оформлення ввезеного товару декларантом позивача до Одеської митниці 10.05.2024 року подано митну декларацію 24UА62U7 на імпортовані косметику, чистячі і миючі засоби, БАДи.

Митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору у сумі 4682327,63 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу її визначення декларант надав митному органу разом з митною декларацією документи, зазначені у графі 44:

- рахунок-фактура (інвойс) №ERS112 від 06.05.2024;

- автотранспортна накладка А №772876 від 06.05.2024;

- міжнародний санітарний сертифікат № 24-20-0001433 від 06.05.2024;

- міжнародний санітарний сертифікат № 24-20-0001434 від 06.05.2024;

- сертифікат про походження товару форми А № 1792062 від 06.05.2024;

- висновок за результатами дослідження експертного підрозділу Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи №-0490 від 13.10.2021;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару (Довідка про транспортні витрати № 0605) від 06.05.2024;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 19 від 06.05.2024;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) (додаткова угода №1) від 08.09.2023;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 0409 від 04.09.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №1 від 01.06.2021;

- договір (контракт) про перевезення №1 від 01.06.2023;

- договір (контракт) про перевезення №1-1122/К від 20.11.2023;

- заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про відсутність у товарах наркотичних засобів, психотропних речовин або прекурсорів наркотичних засобів і психотропних речовин, ввезення на територію України, вивезення з території України чи транзит через територію України яких здійснюється за наявності дозволу № 0605.1 від 06.05.2024;

- документація, яка має супроводжувати продукцію при наданні її на ринку відповідно до вимог щодо нехарчової продукції та її обігу на ринку України, встановлених технічними регламентами (Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції») № UА.046.С.00003-21 від 08.11.2021;

- заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів № 0605.2 від 06.05.2024;

- інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 11419159 від 10.05.2024;

- заява на проведення держ. конт. б/н від 10.05.2024;

- копія митної декларації країни відправлення № 2352100ЕХ00005415 від 06.05.2024 (9610).

Під час здійснення митного контролю правильності визначення митної вартості товарів митним органом було встановлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всiх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме:

1) в графі 44 МД зовнішньоекономічний договір №0409 від 04.09.2023 зазначено під кодом 4104(тобто зовнішньоекономічний договір стороною якого є виробник товарів), хоча згідно специфікації №19 від 06.05.2024 виробником частини товарів зазначено «BITKISEL SAG GIDA TAR HAYV LAB. INS.SAN TIC.LTD STI» , який не є стороною угоди;

2) печатка імпортера (дистриб`ютора) на специфікації від 06.05.2024 №19 до зовнішньоекономічного контракту № 0409 від 04.09.2023р та печатка імпортера (дистриб`ютора), що проставлена на зовнішньоекономічному договорі (контракті № 0409 від 04.09.2023р відрізняється за розміром, має ознаки виготовлення за допомогою комп`ютерної техніки та застосування графічних редакторів що може свідчити про ознаки підробки;

3) документи, які підтверджують митну вартість товарів не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів (відомості щодо складових митної вартості задекларованих товарів документально не підтверджені), в інвойсі № ERS112 від 06.05.2024 відсутні відомості (не виділені окремими складовими) щодо складових митної вартості, а саме вартості витрат на пакування, маркування, завантаження які повинні бути включені у вартість товару; відсутні відомості щодо страхування задекларованих товарів відправником або одержувачем;

4) в інвойсі ERS112 від 06.05.2024 та специфікації від 06.05.2024 №19 відсутні відомості стосовно вартості товару без знижки, що унеможливлює здійснити перевірку розміру наданої знижки та її відповідність умовам контракту, а відповідно до п.2 ч.2 статті 52 Митного кодексу України: «Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню»;

5) в наданій до митного оформлення копії експортної декларації країни відправлення № 24352100EX00005415 від 06.05.2024 зазначено відомості про фактуру № V-534/1 від 06.05.2024, яка не надавалась декларантом до митного оформлення та може містити інші відомості щодо вартості товарів або інших складових митної вартості.

Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ декларанта зобов`язано надати (за наявності) додаткові документи.

10.05.2024 декларантом надіслано додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації (первинна документація) у вигляді товарних чеків за період січень 2024 року, що є підставою для сплати та відчуження товарів під час реалізації на території України; платіжні доручення за вищевказані банківські чеки за період січень 2024 року; фірмовий каталог виробника; прайс-лист виробника на перший квартал 2024 року; ланцюг транспортно-експедиційних договорів; рахунки ТЕО; висновок експерта про ціну №20-24/05-2024 від 10.05.2024; банківські виписки сплати по зовнішньоекономічному контракту.

В оскаржуваному рішенні митницею зазначено, що всі наявні розбіжності не скасовані та не подані усі документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ. Так, відповідач вказує, що в наданих каталогах виробника відсутні відомості щодо цін товарів; надані прайс-листи товарів неможливо прочитати (неякісні скановані копії); наданий висновок експерта № №20-24/05-2024 від 10.05.2024 має інформаційний характер, а спеціальна перевірка достовірності інформації, що міститься у висновку експертом не проводилась. Проаналізувавши товарні чеки та платіжні інструкції виявлено, що оплата за товар здійснювалася на інший розрахунковий рахунок ніж зазначений в товарних чеках, отже встановити їх достовірність неможливо.

Листом від 10.05.2024 № 1005.1 декларант повідомив митний орган, що інші додаткові документи не має можливості надати.

10.05.2024 Одеська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500130/2024/000012/2, яким скориговано митну вартість товару із застосуванням методу за ціною договору щодо ідентичних товарів, а саме, було проведено аналіз баз даних ЄАІС Держмитслужби, з урахуванням вимог статті 59 МК України, та встановлено, що рівень митної вартості товарів у максимально наближений до митного оформлення час є більшим, а саме:

товар №1 27,3786 дол.США/кг.( UA500130/2023/002604 06.02.2023),

товар №2 12,8668 дол.США/кг. (UA500130/2023/002604 06.02.2023),

товар №3 5,8753 дол.США/кг. (UA500130/2023/006086 16.03.2023),

товар №4 13.173дол.США/кг.( UA500130/2023/004596 02.03.2023),

товар №5 1,7404 дол.США/кг.( UA500130/2023/002604 06.02.2022),

товар №7 1,7281 дол.США/кг. (UA500130/2023/004596 02.03.2023),

товар №8 21,3021 дол.США/кг. (UA500130/2023/006086 21.03.2023),

товар №10 6,0910 дол.США/кг. (UA500130/2023/002604 06.02.2023),

товар №11 9,2260 дол.США/кг. (UA500130/2023/006249 23.02.2023),

товар №12 109,7891 дол.США/кг. (UA500130/2023/004596 02.03.2023),

товар №13 54,2223 дол.США/кг. (UA500130/2022/025415 19.12.2022),

товар №14 26,4001 дол.США/кг. (UA500130/2023/002604 06.02.2023),

товар №16 111,0109 дол.США/кг. (UA500130/2023/006086 21.03.2023).

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару Одеська митниця 10.05.2024 видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500130/2024/000161.

Позивач, вважаючи, що оскаржуване рішення відповідача та картка відмови є протиправними, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем для митного оформлення були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, з приводу яких виник даний спір, регулюються Митним кодексом України.

Відповідно до статей 49, 50 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно з частиною 1 статті 51, частиною першою статті 52 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Як встановлено частиною 2 статті 52 Митного кодексу України, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з частинами 1, 2 статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина 5 статті 53 Митного кодексу України).

З аналізу наведених норм вбачається, що положення статті 53 Митного кодексу України містять вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Дана норма кореспондується з положеннями статті 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 5 статті 54 Митного кодексу України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

За правилами частини 6 статті 54 Митного Кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з частиною 1 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування (пункти 2, 5 частини 2 статті 55 Митного Кодексу України).

Зазначені положення зобов`язують митницю у рішенні про коригування митної вартості зазначати конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Статтею 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 (визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів) і 60 (визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 (визначення митної вартості на основі віднімання вартості) Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 (визначення митної вартості товарів на основі додавання вартості (обчислена вартість) Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Частинами 2, 3 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Відповідно до частин 4, 5 статті 58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що у ході здійснення господарської діяльності позивача - ТОВ «ЕРСАГ УКРАЇНА» 04.09.2023 року між «Ерсаг Енд. Ве Кім. Тем. Урун Паз, Тур. Інш. Сан. Ве Тіж.» (Компанія) (Туреччина) (Продавець) та ТОВ «ЕРСАГ УКРАЇНА» (Покупець) було укладено Контракт №0409, відповідно до предмету якої Продавець постачає, а Покупець приймає продукцію: косметику, чистячі і миючі засоби, БАДІв під фірмовою назвою: «ERSAG» «Ерсаг Енд. Ве Кім. Тем. Урун Паз. Тур. Інш. Сан. ВЕ Тіж.» та інших структурних підрозділів, що виробляють продукцію торгівельної марки «ERSAG» Турецької Республіки власником Ліцензії якого є Продавець. Продавець надає Покупцю статус офіційного представника на території України продукції торгівельної марки «ERSAG», ця угода діє на період військового часу в Україні.

Відповідно до п.1.2. Контракту з метою виконання п.1.1. цього Договору компанія зобов`язується передати товар в кількості та асортименті, замовлену Покупцем, а Покупець зобов`язується приймати і оплачувати його.

Поставка Товару здійснюється Продавцем Покупцеві на підставі погоджених Сторонами заявок на поставку Товару (п.1.3. Контракту).

Згідно п.3.2. Контракту Покупець приймає товар від Продавця згідно сторонам за умовою доставки, що вказані в специфікації, що є невід`ємною частиною цієї угоди. Ціна кожного товару буде вказана в комерційних інвойсах та специфікаціях до угоди, які додаються до кожної партії товарів.

Відповідно до п.4.3. Контракту поставка товару здійснюється згідно умов поставки, що визначені в інвойсах до поставки та специфікаціями до контракту. Участь експедитора (водія-експедитора) в прийманні-передачі товару обов`язково.

Згідно п.4.5. Контракту Покупець оплачує товар, поставлений на його адресу з Туреччини в Україну на протязі 180 днів після отримання шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок продавця, згідно його заявок, але не раніше повної реалізації товару.

Згідно п.4.6., п.4.7. Контракту валюта оплати за поставлений товар визначається в доларах США. Валюта платежу здійснюється в доларах США шляхом перерахування суми оплати, визначеної в специфікації на кожну поставку товару окремо. Загальна сума угоди складає сума всіх специфікацій до неї в доларах США. Продавець зобов`язалася надати до 50% дисконт на весь асортимент товарів, що постачається Покупцю на період дії військового стану в Україні.

08.08.2023 сторони Контракту уклали Додаткову угоду №1, відповідно до якої п.4.7. Контракту виклали у наступній редакції: «Продавець зобов`язується надати дисконт на асортимент товарів від показника цін, за якими поставлялися товари на адресу покупця на 01.01.2023, на період дії військового стану в Україні. Розмір якого вказано у специфікації до кожної поставки та яка є невід`ємною частиною Договору, та підтверджено у рахунку на кожну поставку але не більше 50%».

Відповідно до п.4.8. Контракту, у вартість, що зазначена у специфікаціях та комерційних інвойсах входить вартість маркування, пакування та пакувальних матеріалів.

Згідно п.4.9. Контракту, відповідальність за страхування та навантажувальні роботи покладається на особу, що є відповідальною згідно умов поставок.

Відповідно до п.5.1. Контракту, кількість, асортимент та ціна Товару, що постачається Покупцеві, фіксується в специфікаціях до контракту, та інвойсах, які формуються відповідно до заявки Покупця.

Якість товару має відповідати затвердженим в Україні стандартам і підтверджувати сертифікатами якості ті іншими документами, передбаченими чинним законодавством. Документи, які підтверджують якість товару Продавець передає Покупцю в момент передачі партії товару. Продавець зобов`язується надавати разом з кожною партією товару, яка замовлена Покупцю такі документи: сертифікат якості, державний реєстр або висновок державної санітарно-гігієнічної експертизи, комерційний інвойс, транспортний документ відповідно до характеру перевезення, експортна декларація, сертифікат про походження товару. Товар упаковується відповідно до технічних умов виробника (п.5.2. Контракту).

06.05.2024 специфікацією №19 до Контракту №0409 від 04.09.2023 сторони Контракту узгодили кількість, асортимент та ціну товару, який постачається на загальну суму 65 868,79 доларів США.

На підставі Контракту та специфікацій №19 продавцем було складено та підписано рахунок-фактуру (інвойс) №ЕRS0156 від 06.05.2024 на загальну суму 114480,95 доларів США

З метою митного оформлення ввезеного товару декларантом позивача до Одеської митниці 10.05.2024 року подано митну декларацію 24UА62U7 на імпортовані косметику, чистячі і миючі засоби, БАДи.

Митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору у сумі 4682327,63 грн.

На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу її визначення декларант надав митному органу разом з митною декларацією документи, зазначені у графі 44:

- рахунок-фактура (інвойс) №ERS112 від 06.05.2024;

- автотранспортна накладка А №772876 від 06.05.2024;

- міжнародний санітарний сертифікат № 24-20-0001433 від 06.05.2024;

- міжнародний санітарний сертифікат № 24-20-0001434 від 06.05.2024;

- сертифікат про походження товару форми А № 1792062 від 06.05.2024;

- висновок за результатами дослідження експертного підрозділу Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи №-0490 від 13.10.2021;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару (Довідка про транспортні витрати № 0605) від 06.05.2024;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 19 від 06.05.2024;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) (додаткова угода №1) від 08.09.2023;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № 0409 від 04.09.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №1 від 01.06.2021;

- договір (контракт) про перевезення №1 від 01.06.2023;

- договір (контракт) про перевезення №1-1122/К від 20.11.2023;

- заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про відсутність у товарах наркотичних засобів, психотропних речовин або прекурсорів наркотичних засобів і психотропних речовин, ввезення на територію України, вивезення з території України чи транзит через територію України яких здійснюється за наявності дозволу № 0605.1 від 06.05.2024;

- документація, яка має супроводжувати продукцію при наданні її на ринку відповідно до вимог щодо нехарчової продукції та її обігу на ринку України, встановлених технічними регламентами (Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції») № UА.046.С.00003-21 від 08.11.2021;

- заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів № 0605.2 від 06.05.2024;

- інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 11419159 від 10.05.2024;

- заява на проведення держ. конт. б/н від 10.05.2024;

- копія митної декларації країни відправлення № 2352100ЕХ00005415 від 06.05.2024 (9610).

Під час здійснення митного контролю правильності визначення митної вартості товарів митним органом було встановлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всiх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме:

1) в графі 44 МД зовнішньоекономічний договір №0409 від 04.09.2023 зазначено під кодом 4104(тобто зовнішньоекономічний договір стороною якого є виробник товарів), хоча згідно специфікації №19 від 06.05.2024 виробником частини товарів зазначено «BITKISEL SAG GIDA TAR HAYV LAB. INS.SAN TIC.LTD STI» , який не є стороною угоди;

2) печатка імпортера (дистриб`ютора) на специфікації від 06.05.2024 №19 до зовнішньоекономічного контракту № 0409 від 04.09.2023р та печатка імпортера (дистриб`ютора), що проставлена на зовнішньоекономічному договорі (контракті № 0409 від 04.09.2023р відрізняється за розміром, має ознаки виготовлення за допомогою комп`ютерної техніки та застосування графічних редакторів що може свідчити про ознаки підробки;

3) документи, які підтверджують митну вартість товарів не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів (відомості щодо складових митної вартості задекларованих товарів документально не підтверджені), в інвойсі № ERS112 від 06.05.2024 відсутні відомості (не виділені окремими складовими) щодо складових митної вартості, а саме вартості витрат на пакування, маркування, завантаження які повинні бути включені у вартість товару; відсутні відомості щодо страхування задекларованих товарів відправником або одержувачем;

4) в інвойсі ERS112 від 06.05.2024 та специфікації від 06.05.2024 №19 відсутні відомості стосовно вартості товару без знижки, що унеможливлює здійснити перевірку розміру наданої знижки та її відповідність умовам контракту, а відповідно до п.2 ч.2 статті 52 Митного кодексу України: «Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню»;

5) в наданій до митного оформлення копії експортної декларації країни відправлення № 24352100EX00005415 від 06.05.2024 зазначено відомості про фактуру № V-534/1 від 06.05.2024, яка не надавалась декларантом до митного оформлення та може містити інші відомості щодо вартості товарів або інших складових митної вартості.

Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини 3 статті 53 МКУ декларанта зобов`язано надати (за наявності) додаткові документи.

10.05.2024 декларантом надіслано додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації (первинна документація) у вигляді товарних чеків за період січень 2024 року, що є підставою для сплати та відчуження товарів під час реалізації на території України; платіжні доручення за вищевказані банківські чеки за період січень 2024 року; фірмовий каталог виробника; прайс-лист виробника на перший квартал 2024 року; ланцюг транспортно-експедиційних договорів; рахунки ТЕО; висновок експерта про ціну №20-24/05-2024 від 10.05.2024; банківські виписки сплати по зовнішньоекономічному контракту.

В оскаржуваному рішенні митницею зазначено, що всі наявні розбіжності не скасовані та не подані усі документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ. Так, відповідач вказує, що в наданих каталогах виробника відсутні відомості щодо цін товарів; надані прайс-листи товарів неможливо прочитати (неякісні скановані копії); наданий висновок експерта № №20-24/05-2024 від 10.05.2024 має інформаційний характер, а спеціальна перевірка достовірності інформації, що міститься у висновку експертом не проводилась. Проаналізувавши товарні чеки та платіжні інструкції виявлено, що оплата за товар здійснювалася на інший розрахунковий рахунок ніж зазначений в товарних чеках, отже встановити їх достовірність неможливо.

Листом від 10.05.2024 № 1005.1 декларант повідомив митний орган, що інші додаткові документи не має можливості надати.

10.05.2024 Одеська митниця прийняла Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500130/2024/000012/2, яким скориговано митну вартість товару із застосуванням методу за ціною договору щодо ідентичних товарів, а саме, було проведено аналіз баз даних ЄАІС Держмитслужби, з урахуванням вимог статті 59 МК України, та встановлено, що рівень митної вартості товарів у максимально наближений до митного оформлення час є більшим, а саме:

товар №1 27,3786 дол.США/кг.( UA500130/2023/002604 06.02.2023),

товар №2 12,8668 дол.США/кг. (UA500130/2023/002604 06.02.2023),

товар №3 5,8753 дол.США/кг. (UA500130/2023/006086 16.03.2023),

товар №4 13.173дол.США/кг.( UA500130/2023/004596 02.03.2023),

товар №5 1,7404 дол.США/кг.( UA500130/2023/002604 06.02.2022),

товар №7 1,7281 дол.США/кг. (UA500130/2023/004596 02.03.2023),

товар №8 21,3021 дол.США/кг. (UA500130/2023/006086 21.03.2023),

товар №10 6,0910 дол.США/кг. (UA500130/2023/002604 06.02.2023),

товар №11 9,2260 дол.США/кг. (UA500130/2023/006249 23.02.2023),

товар №12 109,7891 дол.США/кг. (UA500130/2023/004596 02.03.2023),

товар №13 54,2223 дол.США/кг. (UA500130/2022/025415 19.12.2022),

товар №14 26,4001 дол.США/кг. (UA500130/2023/002604 06.02.2023),

товар №16 111,0109 дол.США/кг. (UA500130/2023/006086 21.03.2023).

На підставі прийнятого рішення про коригування митної вартості товару Одеська митниця 10.05.2024 видала позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500130/2024/000161.

Надаючи оцінку вказаним зауваженням митного органу, які стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, колегія суддів виходить з такого.

Щодо твердження відповідача, що в графі 44 МД зовнішньоекономічного договору №0409 від 04.09.2023 зазначено під кодом 4104 (тобто зовнішньоекономічний договір стороною якого є виробник товарів), хоча згідно специфікації №19 від 06.05.2024 виробником частини товарів зазначено «BITKISEL SAG GIDA TAR HAYV LAB. INS.SAN TIC.LTD STI», який не є стороною угоди.

Апеляційним судом встановлено, що відповідно до п. 1.1. Контракту №0409 Продавець постачає, а Покупець приймає продукцію: косметику, чистячі і миючі засоби, БАДІв під фірмовою назвою: «ERSAG» товарів виробництва «Ерсаг Енд. Ве Кім. Тем. Урун Паз. Тур. Інш. Сан. ВЕ Тіж.» та інших структурних підрозділів, що виробляють продукцію торгівельної марки «ERSAG» Турецької Республіки власником Ліцензії якого є Продавець.

За твердженням позивача, компанія ERSAG END.VH КІМ. TEM.KOZ URUN PAZ. TUR. SAN. Ve TIC. LTD. STI, та компанія BITKISEL SAG GIDA TAR HAYV LAB. INS.SAN TIC.LTD STI є структурними підрозділами однієї організації, які знаходяться у прямому підпорядкуванні материнської компанії ERSAG.

Наведене не спростовано відповідачем.

Отже, як правильно зазначив суд першої інстанції, виробником даного товару є одна і та ж компанія, а тому позивачем вказано достовірно інформацію про вищевказаний товар при оформленні митної декларації без будь-яких невідповідностей.

Щодо тверджень митниці про те, що печатка імпортера (дистриб`ютора) на специфікації від 06.05.2024 №19 до зовнішньоекономічного контракту № 0409 від 04.09.2023 та печатка імпортера (дистриб`ютора), що проставлена на зовнішньоекономічному договорі (контракті) №0409 від 04.09.2023 відрізняється за розміром, має ознаки виготовлення за допомогою комп`ютерної техніки та застосування графічних редакторів, що може свідчити про ознаки підробки.

Колегією суддів встановлено, що подані позивачем до митного оформлення специфікація №19 від 06.05.2024 та зовнішньоекономічний контракт від 16.04.2023 №0409 містять всі необхідні реквізити, підписи та печатки відповідальних осіб. Інформація в зазначених документах кореспондується між собою та з інформацією зазначеною у поданому інвойсі, митній декларації.

Також, листом від 19.04.2023 №1904/1 компанія «ERSAG» повідомляє, що на їх підприємстві існує розпорядження № 010123 від 01.01.2023, що уповноважує черговий відділ відвантаження - засвідчувати своїм підписом документи, що стосуються відвантаження продукції виробника у експортних напрямках, зокрема і в Україну на адресу дистриб`ютора ТОВ «ЕРСАГ Україна».

При цьому, як правильно зауважив суд першої інстанції, що специфікація №19 від 06.05.2024 року була відсканована при здійсненні митного оформлення для її подання уповноваженим органам.

За наведеного, викладені вище посилання митниці є припущенням та не підтверджуються жодними доказами, зокрема результатами експертизи, висновками спеціаліста, повідомленнями компетентних органів, чи ін. (див. постанову Верховного Суду від 05.12.2024 у справі № 380/19286/23).

Разом з тим, наведені зауваження митного органу не є такими, що впливають на числові значення складових митної вартості товарів, а тому не можуть слугувати підставою для коригування митної вартості товарів.

Щодо аргументів митниці про те, що в інвойсі № ERS112 від 06.05.2024 відсутні відомості (не виділені окремими складовими) щодо складових митної вартості, а саме вартості витрат на пакування, маркування, завантаження які повинні бути включені у вартість товару, а також відсутні відомості щодо страхування задекларованих товарів відправником або одержувачем.

Апеляційним судом з матеріалів справи встановлено, що відповідно до п.п. 5.1., 5.2. Контракту кількість, асортимент та ціна товару, що поставляється Покупцеві, фіксується в специфікаціях до контракту та інвойсах, які формуються відповідно до заявки Покупця. Якість товару має відповідати затвердженим в Україні стандартам і підтверджувати сертифікатами якості ті іншими документами, передбаченими чинним законодавством. Документи, які підтверджують якість товару Продавець передає Покупець в момент передачі партії товару. Продавець зобов`язується надавати разом з кожною партією товару, яка замовлена Покупцем такі документи: сертифікат якості, державний реєстр або висновок державної санітарно-гігієнічної експертизи, комерційний інвойс, транспортний документ відповідно до характеру перевезення, експортна декларація, сертифікат про походження товару. Товар упаковується відповідно до технічних умов виробника.

Отже, вказане свідчить про те, що продаж товару та його переміщення разом з упаковкою передбачено умовами контракту, вартість упаковки включається до ціни товару і витрати на упаковку або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних з пакуванням, були понесені не покупцем, а продавцем.

Суд зазначає, що заявлені декларантом витрати на упаковку та робіт пов`язаних з пакуванням до складових митної вартості може мати місце лише у випадку, якщо такі витрати не були включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінюваний товар. Відповідно, вартість упаковки та робіт з пакування входить до вартості товару, у зв`язку з чим не додаються при визначенні митної вартості товару. Упаковка призначена виключно для цілей транспортування і збереження товару та не впливає на його ціну.

За таких обставин, при постачанні спірного товару вартість пакування включена до ціни товару, яка вказана в інвойсі і тому, при визначенні складових митної вартості товару, не повинна була додаватись окремо.

Також апеляційний суд враховує, що в інвойсі № ERS112 від 06.05.2024, наявному в матеріалах справи та наданому до митного оформлення разом, умови поставки зазначені - FCA Denizli.

Відповідно до розділу А.9 умов FСА Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати Інкотермс, Продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару, необхідне для перевезення товару (за винятком випадків, коли в даній галузі торгівлі прийнято звичайно відправляти товари з такими ж характеристиками, що обумовлені договором, без упаковки). Пакування здійснюється в тій мірі, в якій обставини, що стосуються транспортування (наприклад, засоби перевезення, місце призначення), були повідомлені продавцю до укладення договору купівлі-продажу.

Крім того, як правильно зауважив суд першої інстанції, відповідно до Класифікатора особливостей переміщення товарів через митний кордон України, у разі поставки товару у зворотній тарі у графі « 37. Процедура» митної декларації має бути зазначено «ZZ32», в той час як у вказаній графі митної декларації № 24UA67U7, позивачем зазначено «ZZ00» (тара не зворотна та її вартість входить у ціну товару), що свідчить про відсутність особливостей переміщення товару, визначених цим Класифікатором.

Відтак, при постачанні спірного товару вартість тари та пакування включена до ціни товару, яка вказана в інвойсі і тому, при визначенні складових митної вартості товару, не повинна додаватись окремо.

При цьому, апеляційний суд зауважує, що умовами Контракту не передбачено обов`язок покупця сплачувати вартість витрат по маркуванню товару, отже видатки по маркуванню товару покладаються на продавця, тобто входять до вартості товару і не підлягають додатковому відшкодуванню зі сторони покупця.

Щодо аргументів митниці про відсутність в документах, які підтверджують митну вартість товарів, відомостей про вартість витрат завантаження.

Колегією суддів встановлено, що згідно з довідкою про транспортні витрати № 0605 від 06.05.2024, вартість вантажно-розвантажувальних робіт входить у вартість перевезення. Крім цього, з вказаної довідки вбачається, що страхування вантажу не проводилось. Вказана довідка про транспортні витрати № 0605 від 06.05.2024 надавалась позивачем до митного оформлення.

Відтак, наведені аргументи митниці є безпідставними.

Щодо тверджень митного органу про відсутності в інвойсі № ERS112 від 06.05.2024 та специфікації від 06.05.2024 №19 відомостей про вартість товару без знижки, що унеможливлює здійснити перевірку розміру наданої знижки та її відповідність умовам контракту, суд їх знаходить протиправними з урахуванням наступного.

Так, положеннями статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» зовнішньоекономічний договір (контракт) - домовленість двох або більше суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх іноземних контрагентів, спрямована на встановлення, зміну або припинення їх взаємних прав та обов`язків у зовнішньоекономічній діяльності.

При цьому, пунктами 4.6., 4.7. Контракту передбачено, що валюта оплати за поставлений товар визначається в доларах США. Валюта платежу здійснюється в доларах США шляхом перерахування суми оплати, визначеної в специфікації на кожну поставку товару окремо. Загальна сума угоди складає сума всіх специфікацій до неї в доларах США. Продавець зобов`язалася надати до 50% дисконт на весь асортимент товарів, що постачається Покупцю на період дії військового стану в Україні.

Відповідно до положень Додаткової угоди №1 від 08.09.2023, п.4.7. Контракту виклали у наступній редакції: «Продавець зобов`язується надати дисконт на асортимент товарів від показника цін, за якими поставлялися товари на адресу покупця на 01.01.2023 р., на період дії військового стану в Україні. Розмір якого вказано у специфікації до кожної поставки та яка є невід`ємною частиною Договору, та підтверджено у рахунку на кожну поставку але не більше 50%».

Отже, відомості про дисконт у розмірі до 50% на весь асортимент товарів визначений в п.4.7. Контракту на підставі якої продавцем було виписано рахунок-фактуру (інвойс), а відтак, заявлена декларантом митна вартість імпортованих товарів не суперечить умовам Контракту.

Апеляційний суд зазначає, що наявність чи відсутність у рахунку-фактурі (інвойсі) чи специфікації відомостей про дисконт не може бути підставою для коригування митної вартості. Митним органом в спірному рішенні не наведено обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином відсутність інформації в інвойсі № ERS112 від 06.05.2024 та специфікації від 06.05.2024 №19 про дисконт на товар ставить під сумнів достовірність визначеної позивачем митної вартості товару.

Щодо зауважень митниці щодо того, що в наданій до митного оформлення копії експортної декларації країни відправлення № 24352100EX00005415 від 06.05.2024 зазначено відомості про фактуру № V-534/1 від 06.05.2024, яка не надавалась декларантом до митного оформлення та може містити інші відомості щодо вартості товарів або інших складових митної вартості.

Як було наголошено позивачем у позовній заяві, в даному випадку мова йдеться про TPS E-Factura №V-534/1 #06-05-24 - ця фактура формується у TPS розшифровується як «ТЕК PENCERE SISTEM», що в перекладі «система єдиного вікна», та є документом, який формується як внутрішній, при проведенні митних процедур в країні відправлення. У зв`язку з цим, вищевказаний документ не може надаватися покупцеві і, відповідно, декларантом при митному оформленні митному органу України.

Доказів на спростування наведених обставин відповідачем не надано.

Апеляційний суд також враховує, що в наданій копії митної декларації країни відправлення зазначені реквізити рахунку фактури № ERS112 від 06.05.2024 та реквізити зовнішньоекономічного контракту №0409 від 04.09.2023, що робить можливою ідентифікацію експортної операції з конкретною поставкою.

Щодо зауважень митниці в оскаржуваному рішенні про відсутності в наданих каталогах виробника відомостей щодо цін товарів та щодо твердження відповідача, що надані прайс-листи товарів не можливо прочитати колегія суддів зазначає, що як правильно зазначив суд першої інстанції, законодавчо не закріплено форми каталогів виробника та прайс-листів. Дані документи є суто інформаційними, каталоги виробника можуть включати текстову описову інформацію про товар, інформацію про характеристики, зображення товару та інше, прайс-лист містить список цін та слугує способом для продавця розповсюджувати інформацію про товар. Вказані документи не можуть бути первинними документами для визначення митної вартості товару.

При цьому, суд враховує, що інформація, зазначена в наданих каталогах є достатньою для ідентифікації поставлених товарів.

Щодо зауважень митниці про те, що висновок експерта №20-24/05-2024 від 10.05.2024 має інформативний характер.

Колегія суддів критично оцінює наведені зауваження митного органу та зазначає, що висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини є додатковими документами, що подаються декларантом на вимогу митного органу у випадку виникнення сумнівів у правильності задекларованої митної вартості товарів, однак сама по собі наявність або відсутність таких висновків чи інформації не може бути підставою для сумнівів у задекларованій митній вартості товарів за умови подання декларантом усіх наявних та підтверджуючих заявлену митну вартість документів, визначених частиною другою статті 53 МК України.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 25.08.2023 у справі № 826/3098/16.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що документи, подані позивачем до митного органу з метою підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товарів, відповідають переліку документів, встановлених ч. 2 ст. 53 МК України та не містять розбіжностей.

Як вбачається з матеріалів справи, декларант надав всі необхідні документи, які давали змогу митному органу визначити митну вартість товару, надані документи підтверджують числове значення митної вартості товару та не містять розбіжностей.

За таких обставин, у силу положень частини 2 статті 53 Митного кодексу України, у митного органу не було законних підстав для витребування додаткових документів, зокрема і перелічених вище.

Водночас, неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.12.2019 у справі № 810/5295/15, від 06.02.2020 у справі № 540/2219/18.

Апеляційний суд відхиляє доводи відповідача про наявність сумніву у заявленій позивачем митній вартості імпортованого товару з підстав, наведених у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів, оскільки надані позивачем до митного органу в документи, підтверджують ціну імпортованого товару та жодних розбіжностей не містять.

Також, підставою для коригування відповідачем митної вартості товарів слугувала інформація з цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби щодо митного оформлення ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості.

Однак, колегія суддів зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Окрім того, відповідно до частини 2 статті 55 Митного кодексу України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів № UA500130/2024/000012/2 від 10.05.2024 відповідачем використано для коригування митної вартості товару митні декларації № UA500130/2023/002604 від 06.02.2023, № UA500130/2023/006086 від 16.03.2023, № UA500130/2023/004596 від 02.03.2023, № UA500130/2023/002604 від 06.02.2022, № UA500130/2023/004596 від 02.03.2023, № UA500130/2023/006086 від 21.03.2023, № UA500130/2023/002604 від 06.02.2023, № UA500130/2023/006249 від 23.02.2023, № UA500130/2023/004596 від 02.03.2023.

Проте, спірне рішення містить лише посилання на таку митну декларацію, однак не містить пояснень про те, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості.

Також відповідачем не зазначено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем положень частини 2 статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14.

Враховуючи викладене, позивачем для митного оформлення були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Водночас, відповідачем не підтверджено належними доводами та відповідними доказами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар. Правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, а наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи позивач довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач не надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

За наведених обставин, на думку колегії суддів, суд першої інстанції правильно дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та скасування оскаржуваного рішення митниці про коригування митної вартості та картки відмови.

Доводи апеляційної скарги.

Доводи апеляційної скарги, яким надано оцінку в мотивувальній частині постанови, встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Апеляційний суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).

Право на обґрунтоване рішення дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх рішення.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з частиною 1 статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Одеської митниці залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 19.08.2024 у справі № 420/18516/24 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач О.І. Шляхтицький
Судді С.Д. Домусчі Г.В. Семенюк