Справа № 380/22985/24
Суддя: Ланкевич Андрій Зіновійович
Дата ухвалення: 2024-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань залишення позову без розгляду

13 грудня 2024 рокусправа №380/22985/24
Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючого-судді Ланкевича А.З., розглянувши у письмовому провадженні в м.Львові в порядку спрощеного позовного провадження заяву представника позивача про поновлення строку звернення та заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася з позовною заявою, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення житлової комісії Військової частини НОМЕР_1 від 03.04.2019 року, оформлене протоколом №188, в частині виключення з квартирного обліку Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 як такої, що втратила право перебування на квартирному обліку у зв`язку із звільненням з лав Збройних Сил України;

- визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 03.04.2019 року №183 в частині виключення з квартирного обліку Військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 як такої, що втратила право перебування на квартирному обліку у зв`язку із звільненням з лав Збройних Сил України;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 поновити ОСОБА_1 на квартирному обліку військовослужбовців та осіб, звільнених з військової служби Військової частини НОМЕР_1 , які потребують поліпшення житлових умов зі збереженням часу перебування на обліку в загальній черзі з дати первинної постановки на облік.

Обґрунтовуючи позов, посилається на те, що у зв`язку із відсутністю у позивача жилого приміщення по місцю проходження служби, остання, починаючи з 30.12.1999 року по 03.04.2019 року, перебувала на квартирному обліку при Військовій частині НОМЕР_1 , як така що потребує поліпшення житлових умов. Наказом командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 25.03.2019 року №60 позивача було виключено із списків особового складу Військової частини та всіх видів забезпечення. Під час проходження військової служби та на момент звільнення позивач постійним житлом не забезпечувалася. Надалі, відповідно до протоколу засідання житлової комісії Військової частини НОМЕР_1 №188 від 03.04.2019 року, позивача було виключено з квартирного обліку військової частини, як таку що втратила право перебування на квартирному обліку у зв`язку із звільненням з лав Збройних Сил України. Рішення житлової комісії Військової частини НОМЕР_1 , оформлене протоколом від 03.04.2019 року №188, було затверджене та оголошене наказом командира Військової частини НОМЕР_1 від 03.04.2019 року №183. Вважає, що оскаржувані рішення Військової частини НОМЕР_1 , які зводяться до зняття позивача з обліку військовослужбовців, які потребують поліпшення житлових умов, і виключення її із списків черговості частини, є протиправними та такими, що порушують житлові права позивача.

Ухвалою судді від 18.11.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами. Окрім того, зобов`язано відповідача протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення цієї ухвали подати суду належним чином засвідчені копії доказів вручення ОСОБА_1 спірних рішення житлової комісії Військової частини НОМЕР_1 від 03.04.2019 року, оформленого протоколом №188, та наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 03.04.2019 року №183 (із зазначенням дати їх вручення).

03.12.2024 року від представника відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду, в якій просить залишити позов без розгляду на підставі ч.3 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України. Вказав, що відповідно до п.25 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 року №470, виконавчі комітети місцевих Рад народних депутатів, підприємства, установи, організації щороку в період з 1 жовтня по 31 грудня проводять перереєстрацію громадян, які перебувають на квартирному обліку, в ході якої перевіряються їх облікові дані. Виявлені зміни вносяться в облікові справи громадян і книгу обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень. Також, згідно з п.16 Розділу VІ Інструкції з організації забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 31.07.2018 року №380, житлові комісії військових частин (об`єднані житлові комісії) щороку проводять інвентаризацію облікових справ військовослужбовців та членів їх сімей, що перебувають на обліку, під час якої перевіряються житлові умови (за необхідності), а також оновлюються документи, що містяться в облікових справах. За результатами інвентаризації щороку до 15 січня списки військовослужбовців та членів їх сімей, які перебувають на обліку військової частини, направляються до КЕУ, КЕВ (КЕЧ) району. Списки військовослужбовців, які перебувають на обліку, а також військовослужбовців, які не пройшли щорічну перереєстрацію та виключені з обліку, розміщуються у загальнодоступному місці військової частини для загального ознайомлення протягом трьох робочих днів з дня прийняття відповідного рішення житловою комісією військової частини (об`єднаної житлової комісії). Зазначив, що позивач перебувала на обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень, з 1999 року та з цього часу, будучи обізнаною із вищеописаними положеннями законодавства України, щорічно надавала у житлову комісію військової частини за місцем проходження військової служби документи для проведення її перереєстрації. Будучи зобов`язаною подати необхідні документи для проведення її перереєстрації і у період з 01.10.2019 року по 31.12.2019 року, ОСОБА_1 повинна була дізнатися про її зняття з обліку осіб Військової частини НОМЕР_1 , які потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень, найпізніше 31.12.2019 року. Крім того, звернув увагу, що інформація щодо обліку осіб Військової частини НОМЕР_1 , які потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень, розміщена у вільному доступні на веб-сайті Міністерства оборони України за посиланням https://www.mil.gov.ua/spiskizagalnoi-chergi-kvartirnogo-obliku/spiski-zagalnoi-chergi-vijskovosluzhbovczivyaki-perebuvayut-na-kvartirnomu-obliku-stanom-na-01-02-2022-roku.html. Таким чином, вважає, що позивач могла дізнатися про зміст оскаржуваного рішення житлової комісії та оскаржуваного наказу з дня їх прийняття, або щонайпізніше 31.12.2019 року, втім остання не навела у позовній заяві відомостей про будь-які об`єктивні обставини, які б перешкоджали їй це зробити. З огляду на наведене, посилаючись на приписи ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України, просить суд залишити позов без розгляду.

Ухвалою судді від 04.12.2024 року позовну заяву залишено без руху для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків шляхом подання п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Від представника позивача надійшла заява про поновлення строку, в якій посилається на те, що позивач не брала участі у засіданні житлової комісії при прийнятті рішення про зняття її з квартирного обліку 03.04.2019 року, оскільки таке відбулося після її звільнення і вона не одержувала запрошення для участі у цьому засіданні. Крім того, вказав, що їй не було відомо про факт проведення такого засідання, а протокол №188 від 03.04.2019 року позивачці взагалі не надавався: чи то під розписку, чи то поштовим зв`язком. Зазначив, що позивач достовірно дізналася про факт виключення її з квартирного обліку при військовій частині з моменту одержання листа-відповіді від Військової частини НОМЕР_1 за №8197 від 25.10.2024 року на адвокатський запит щодо одержання інформації про перебування ОСОБА_1 на квартирному обліку. Враховуючи вищезазначене, а також те що відповідачем не надано жодних доказів про інформування позивача про знаття її з квартирної черги, вважає, що у даному випадку строки звернення до суду з даним адміністративним позовом пропущені з поважних причин. Просить поновити строк звернення та продовжити розгляд справи 3380/22985/24.

Розглянувши подану заяву, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

За приписами ст.5 КАС України установлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Також цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду (ч.3 ст.122 КАС України).

У силу норм ч.5 ст.122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Пунктом 17 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.06.2022 року у справі №362/643/21 вказала, що спори щодо оскарження особами з числа військовослужбовців рішень, дій чи бездіяльності відомчих житлових (житлово-побутових, з контролю за розподілом житла) комісій є спорами з приводу проходження позивачами військової служби як різновиду служби публічної.

Тобто 08.06.2022 року Великою Палатою Верховного Суду запроваджено новий підхід до обчислення строку звернення до суду особами, що проходять військову службу і зроблено висновок, що військова служба є різновидом публічної служби.

Враховуючи вищенаведену правову позицію, слідує висновок, що ця адміністративна справа, з огляду на предмет її спору, є справою щодо проходження позивачем публічної служби, тому при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до суду слід керуватися ч.5 ст.122 КАС України, якою передбачено місячний строк звернення до суду та обчислювати такий строк з моменту, коли позивач дізналася або мала дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічного підходу дотримується Верховний Суд в постанові від 14.11.2024 року у справі №160/33822/23.

Як видно з матеріалів справи, позивач оскаржує рішення відповідача від 03.04.2019 року, втім до суду з даним позовом звернулася лише 11.11.2024 року, тобто більше як через п`ять з половиню років.

При цьому, жодних обставин, які б вказували на поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, позивачем у позовній заяві не наведено, а судом з матеріалів позовної заяви не встановлено.

Щодо посилань позивача на те, що про порушення своїх прав остання дізналася зі змісту листа відповідача від 24.10.2024 року, то такі, на думку суду, є безпідставними, адже згідно усталеної практики Верховного Суду отримання такого листа не змінює момент, з якого позивач повинна була дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується та не змінює початок перебігу строку звернення до суду у разі, якщо б вона без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання відповідної інформації, тощо.

Більше того, суд враховує, що позивач не була позбавлена права звернутися до відповідача з відповідним запитом раніше.

Реалізація особою права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб. У разі якщо особа, яка необґрунтовано і не дотримуючись такого порядку, самостійно позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Разом з тим, як підтверджено матеріалами справи та й не заперечується позивачем, остання з 2019 року не проявила належної зацікавленості щодо вирішення питання про перебування її на квартирному обліку при Військовій частині НОМЕР_1 .

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 року по справі №9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з підготовкою до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Втім, представником позивача не наведено жодної поважної причини пропуску строку звернення до суду, а тому його заява про поновлення строку задоволенню не підлягає.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

За таких обставин, враховуючи пропуск установленого ст.122 КАС України строку звернення до суду з цим позовом та відсутність обґрунтованого клопотання для визнання причин пропуску поважними, оцінивши обставини, які слугували представнику позивача перешкодою для своєчасного звернення до суду у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які вона вчиняла, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду, суд приходить висновку про наявність підстав для застосування процесуальних наслідків, передбачених п.7 ч.1 ст.240 КАС України, а саме про залишення позову без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.122, 123, 171, 240, 243, 248, 250, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

п о с т а н о в и в :

у задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом відмовити.

Заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

СуддяЛанкевич Андрій Зіновійович