Справа № 600/2927/24-а
Суддя: Маренич Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2024-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/2927/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Маренича І.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Капустяк О.І.,

представника позивача Лютікової Н.О.,

представника відповідача Лунгу І.О.,

представника відповідача Щекун О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України, Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування акту індивідуальної дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, експерт) звернулася в суд з позовом до Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (далі - відповідач-1, ЦЕКК), Міністерства юстиції України (далі - відповідач-2) в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати акт індивідуальної дії (рішення) Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 10.01.2024 № 5 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення;

- зобов`язати Міністерство юстиції України виключити з Державного Реєстру атестованих судових експертів запис про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження згідно рішення №5 від 10.01.2024.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 15.11.2023 р. на засіданні дисциплінарної палати ЦЕКК прийнято рішення про порушення дисциплінарного провадження стосовно позивача. Рішенням №5 дисциплінарної палати ЦЕКК від 10.01.2024 судового експерта притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у виді попередження.

Згідно мотивувальної частини оскаржуваного рішення підставою для притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності було те, що під час проведення експертизи Експерт не виконала вимоги пункту 4.13 Інструкції №53/5, яким передбачено, що якщо питання сформульовано неясно або його редакція не відповідає рекомендаціям, але зміст завдання експертові зрозумілий, то після наведення питання в редакції документа про призначення експертизи (залучення експерта) він може дати відповідні роз`яснення і викласти питання в редакції, що відповідає зазначеним рекомендаціям.

Згідно з пунктом 2.1 Інструкції № 53/5, експерт може відмовитися від проведення експертизи, зокрема якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань.

Експертом надано відповідь на правове питання, зокрема встановлено кому саме завдана матеріальна шкода (збитки), чим не виконала вимоги пункту 2.3 Інструкції № 53/5.

Позивач вважає безпідставним відкриття дисциплінарного провадження щодо нього та його притягнення до відповідальності, оскільки жодних порушень ним не допущено, а висновок складено у відповідності до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідачі подали відзив на позов, відповідно до змісту якого заперечували. Вказували, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності правомірно. Так, на адресу відповідачів надійшло звернення адвоката Чорного С.С. щодо імовірних порушень, допущених судовим експертом при складанні висновку від 12.06.2023 р. Під час розгляду вказаного звернення дисциплінарною палатою експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України було встановлено порушення, допущені позивачем при складанні висновку експерта та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 30.09.2024 р.

30.09.2024 р. судом оголошено перерву до 23.10.2024 р.

23.10.2024 судове засідання не відбулось у зв`язку з клопотання відповідача-1 про відкладення розгляду справи. Розгляд справи призначено на 06.11.2024 р.

06.11.2024 судове засідання не відбулось у зв`язку з клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи. Розгляд справи призначено на 11.12.2024 р.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 є атестованим судовим експертом за спеціальностями: 11.1. Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності; 11.2. Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій; 11.3. Дослідження документів фінансово-кредитних операцій, що підтверджується свідоцтвом № 669, виданим за рішенням Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 12.06.2002

12.06.2023 р. позивачем складено висновок експерта №23-28/СЕЕ від 12.06.2023 за результатами проведення судової економічної експертизи по матеріалам кримінального провадження №0000633 (далі - Висновок).

Перед експертом поставлене наступне питання : Чи підтверджується документально висновок Північного офісу Держаудитслужби від 03.04.2023 в частині перевірки закупівлі за номером ID UA-2022-11-18-013717-а проведеної Департаментом муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради? Якщо так, то кому завдано матеріальної шкоди (збитків)?

Висновком експерта встановлено, що висновок Північного офісу Держаудитслужби від 03.04.2023 в частині перевірки закупівлі за номером ID UA-2022-11-18-013717-а проведеної Департаментом муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради, що внаслідок порушення вимог Постанови КМУ від 09.11.2022 № 1260 при виконанні умов Договору №49-2022 завищено вартість поставленого Департаменту товару (мініелектростанція Rolwal RB-J-GE10E та мініелектростанція дизельна Kalejen 9500EX) за рахунок нарахування податку на додану вартість на загальну суму 1829166,5 грн. Завищення вартості поставленого товару на загальну суму 1829166,5 грн призвело до незаконних видатків бюджетних коштів Департаментом та втрат Департаментом бюджетних коштів на зазначену суму підтверджується документально. При цьому збитки причинені місцевому бюджету територіальної громади міста Києва.

Не погоджуючись з Висновком експерта, адвокат Чорний С.С., як представник директора Департаменту муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Ткачука Романа Станіславовича, направив до Міністерства юстиції України "Скаргу на порушення нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності при проведенні судово-економічної експертизи та складанні судовим експертом Перепелюк Світланою Михайлівною висновку експерта за результатами проведення судової економічної експертизи №23-28/СЕЕ від 12.06.2023 року у кримінальному провадженні № 000633" від 18.10.2023року (далі - Скарга адвоката).

Скаржником висунуто вимогу про внесення на розгляд дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України питання про порушення відносно Позивача дисциплінарного провадження та прийняття рішення щодо притягнення її до дисциплінарної відповідальності у вигляді позбавлення кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю.

За результатами розгляду Скарги адвоката 15.11.2023 року відповідачем-1 було прийнято рішення про порушення дисциплінарного провадження відносно позивача, про що ОСОБА_1 було повідомлено листом відповідача-2 від 16.11.2023 № 150682/6.3/27-23.

До листа від 16.11.2023 відповідача-2 була долучена Скарга адвоката та запропоновано позивачу надати пояснення щодо викладених у ній фактів.

Позивач направив відповідачу-2 пояснення на скаргу щодо висновку експерта за результатами проведення судової економічної експертизи по матеріалам кримінального провадження № 000633.

Розгляд дисциплінарного провадження відбувався в режимі відеоконференцзв`язку протягом двох засідань 29.11.2023 та 10.01.2024.

29.11.2023 р. на засіданні ЦЕКК позивачем було надано пояснення, яким спростовувались обставини, наведені в Скарзі, та доводилась її безпідставність. Рішення комісією не було ухвалено.

21.12.2023 р. після засідання ЦЕКК, що відбулось 29.11.2023, на адресу відповідача-1 надійшло від скаржника додаткове обґрунтування до скарги на порушення нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності при проведенні судово-економічної експертизи та складанні судовим експертом Перепелюк Світланою Михайлівною висновку експерта за результатами проведення судової економічної експертизи №23-28/СЕЕ від 12.06.2023 року у кримінальному провадженні № 000633 від 18.10.2023 року з викладенням зовсім інших обставин оскарження, ніж було наведено в Скарзі від 18.10.2023, на підставі якої 15.11.2023 відкрито дисциплінарне провадження.

Листом від 02.01.2024 № 399/6.4/27-24 за підписом директора Департаменту експертного забезпечення правосуддя МЮ України, позивача повідомлено про повторне засідання ЦЕКК з приводу скарги адвоката Чорного С.С., яке призначено на 10.01.2024 та надіслано для ознайомлення додаткове звернення адвоката від 20.12.2023.

10.01.2024 р. на засіданні ЦЕКК членами комісії з`ясовувались виключно обставини, що було наведено в додатковому обґрунтуванні від 20.12.2023 до первинної скарги.

За наслідками цього засідання відповідач-1 ухвалив Рішення №5 від 10.01.2024, яким позивача було визнано винним у вчиненні дисциплінарного порушення, притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано до неї дисциплінарне стягнення у виді попередження.

Відповідач-1 дійшов висновку, що друга частина поставленого на вирішення експерта питання: «...Якщо так, то кому завдано матеріальної шкоди ( збитків)?» передбачає надання правової оцінки, тобто є питанням права і виходить за межі кваліфікації судового експерта- економіста. Таким чином комісія дійшла висновку, що експертом надано відповідь на правове питання, зокрема встановлено кому саме завдана матеріальна шкода (збитки). Згідно тверджень комісії, вказане є порушенням вимог п.2.3. Інструкції №53/5, що надало відповідачу-1 підстав стверджувати, що експерт вчинила дисциплінарний проступок, визначений п.5 ч. 3 ст.14 Закону України "Про судову експертизу", тобто вирішила питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною спеціальністю, у тому числі з питань права

Також відповідач-1 в оскаржуваному рішенні зазначив, що під час проведення експертизи Експерт не виконала вимоги пункту 4.13 Інструкції №53/5, яким передбачено, що якщо питання сформульовано неясно або його редакція не відповідає рекомендаціям, але зміст завдання експертові зрозумілий, то після наведення питання в редакції документа про призначення експертизи (залучення експерта) він може дати відповідні роз`яснення і викласти питання в редакції, що відповідає зазначеним рекомендаціям.

Вважаючи вказане рішення протиправним позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

У відповідності до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України від 25.02.1994 №4038-XII "Про судову експертизу" (далі - Закон №4038-XII, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі - Інструкція № 53/5), Положенням про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 №301/5 (далі - Положення №301/5).

Щодо тверджень позивача про необхідність розгляду дисциплінарного провадження стосовно судових експертів у порядку передбаченому Законом України "Про адміністративну процедуру".

Так, у відповідності до ч.1 ст.2 Закону №4038-XII законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів.

Відповідно до пункту 3 рішення Конституційного суду України від 09.07.1998 (справа про тлумачення терміну "законодавство") термін "законодавство" досить широко використовується у правовій системі в основному у значенні як сукупності законів та інших нормативно-правових актів, які регламентують ту чи іншу сферу суспільних відносин і є джерелами певної галузі права. У законах залежно від важливості і специфіки суспільних відносин, що регулюються, цей термін вживається в різних значеннях: в одних маються на увазі лише закони; в інших, передусім кодифікованих, в поняття «законодавство» включаються як закони та інші акти Верховної Ради України, так і акти Президента України Кабінету Міністрів України, а в деяких випадках - також і нормативно-правові акти центральних органів виконавчої влади.

Згідно статті 3 Закону №4038-XII судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Частиною 2 ст. 14 Закону №4038-XII визначено, що судовий експерт може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку.

У відповідності до ч. 3 ст. 14 Закону №4038-XII дисциплінарним проступком є:

1) самостійне збирання матеріалів, що підлягають дослідженню, а також самостійний вибір вихідних даних для проведення судової експертизи;

2) проведення судової експертизи судовим експертом, який є працівником державної спеціалізованої установи, без письмового доручення його керівника у разі призначення (замовлення) проведення судової експертизи державній спеціалізованій установі;

3) передоручення проведення судової експертизи іншій особі з порушенням встановленого законодавством порядку;

4) порушення без поважних причин вимог законодавства щодо строків проведення судової експертизи;

5) вирішення питань, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі питань права;

6) невиконання судовим експертом, який не є працівником державної спеціалізованої установи, вимог законодавства щодо організації робочого місця судового експерта;

7) ухилення судового експерта, який не є працівником державної спеціалізованої установи, від проведення перевірки його діяльності та/або перешкоджання ним проведенню такої перевірки;

8) порушення порядку зберігання та поводження з об`єктами дослідження, матеріалами справи (провадження), що призвело або може призвести до їх втрати або пошкодження;

9) застосування руйнівних методів дослідження з порушенням встановленого законодавством порядку;

10) неповідомлення у встановленому законодавством порядку держателю державного Реєстру атестованих судових експертів відомостей щодо настання обставин, які підлягають внесенню до такого реєстру за повідомленням судового експерта;

11) порушення вимог законодавства щодо оформлення висновку судового експерта;

12) невиконання або неналежне виконання судовим експертом без поважних причин покладених на нього обов`язків, що стало підставою для постановлення судом окремої ухвали, в якій порушено питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта.

Згідно частини 4 ст. 14 Закону №4038-XII за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого цим Законом, до судового експерта може бути застосований один із таких видів дисциплінарних стягнень:

попередження;

тимчасове, строком до одного року, зупинення права на проведення судової експертизи за відповідною експертною спеціальністю;

припинення права на проведення судової експертизи за відповідною експертною спеціальністю.

Аналізуючи викладене вище, притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, відбувається у відповідності до спеціального законодавства, яке визначає діяння, що є дисциплінарним правопорушенням, за вчинення якого судовий експерт може притягуватись до відповідальності.

Отже розгляду дисциплінарного провадження стосовно судових експертів відбувається саме згідно Закону №4038-XII, а не у відповідності до норм Закону України "Про адміністративну процедуру".

Згідно частини 3 ст. 17 Закону №4038-XII (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), порядок присвоєння кваліфікації судового експерта фахівцям чи позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України. З цією метою при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно-кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

На реалізацію цієї статті при Міністерстві юстиції України створено Центральну експертно-кваліфікаційну комісію, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

Як вже зазначалось, наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 04.03.2015 за № 249/26694 затверджено Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів затверджено наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5 (далі - Положення № 301/5).

До основних завдань Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України віднесено розгляд питань щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів (пункт 2 розділу II Положення № 301/5).

Процедуру розгляду питання дисциплінарної відповідальності визначено розділом VI Положення № 301/5. Так, відповідно до згаданого розділу Положення № 301/5, у редакції на час складання Висновку та на час прийняття дисциплінарною палатою ЦЕКК Рішення, судові експерти за порушення вимог законодавства України про судову експертизу під час проведення досліджень можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, у ЦЕКК наявні повноваження щодо розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Відповідно до пункту 5 розділу VI Положення № 301/5 документами, на підставі яких розглядається питання дисциплінарної відповідальності судових експертів є зокрема звернення юридичних, фізичних осіб, які є учасниками справи, або кримінального провадження, або правовідносин, до яких залучено судового експерта з метою надання висновку, які містять, зокрема суть порушення, яке допущено судовим експертом, з посиланням на частину висновку експерта (у разі, коли наявність порушення підтверджується інформацією, що вказана у висновку) із зазначенням конкретних положень нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності (назва, пункт, частина тощо), які порушено експертом.

Підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника структурного підрозділу Міністерства. Подання вноситься за результатами перевірки відповідності поданого звернення вимогам пункту 5 розділу VI цього Положення.

Так, 18.10.2023 року до Міністерства юстиції України надійшло звернення адвоката Чорного С.С. щодо розгляду питання дисциплінарної відповідальності позивача у зв`язку з можливими допущеними ним порушеннями вимог нормативно-правових актів під час складання висновку експерта за результатами проведення судової економічної експертизи від 12.06.2023 № 23-28/СЕЕ.

Згідно з рішенням дисциплінарної палати ЦЕКК від 15.11.2023 № 6 порушено дисциплінарне провадження.

На засіданні дисциплінарної палати ЦЕКК, яке відбулось 29.11.2023 та на якому розглядалось питання по суті, членами дисциплінарної палати ЦЕКК було заслухано усні пояснення позивача, а також досліджено інші матеріали дисциплінарного провадження.

Так, ЦЕКК призначено засідання на 10.01.2024 р., окрім того надано для ознайомлення додатково надіслане звернення адвоката Чорного С.С.

10.01.2024 р. за результатами обговорення питання, ураховуючи доводи позивача та розгляду доданих документів його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Підставою для накладення на позивача було зазначено зокрема те, що відповідно до пункту 2.3 Інструкції № 53/5, Експерту забороняється вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права.

Друга частина поставлено на вирішення Експерту питання: «... Якщо так, то кому завдано матеріальної шкоди (збитків)?» передбачає надання правової оцінки, тобто є питанням права і виходить за межі кваліфікації судового експерта-економіста.

Під час проведення експертизи Експерт не виконала вимоги пункту 4.13 Інструкції №53/5, яким передбачено, що якщо питання сформульовано неясно або його редакція не відповідає рекомендаціям, але зміст завдання експертові зрозумілий, то після наведення питання в редакції документа про призначення експертизи (залучення експерта) він може дати відповідні роз`яснення і викласти питання в редакції, що відповідає зазначеним рекомендаціям.

Згідно з пунктом 2.1 Інструкції № 53/5, експерт може відмовитися від проведення експертизи, зокрема якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань.

Експертом надано відповідь на правове питання, зокрема встановлено кому саме завдана матеріальна шкода (збитки), чим не виконала вимоги пункту 2.3 Інструкції № 53/5.

За результатами обговорення питання та розглянувши додані документи дисциплінарна палата ЦЕКК прийшла до висновку, що в діях експерта наявний склад дисциплінарного проступку, визначений пунктом 5 частини третьої статті 14 Закону України "Про судову експертизу", а саме щодо вирішення питань, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі питань права.

Суд приходить до переконання про хибність таких висновків відповідача-1, виходячи із наступного.

Так, перед експертом поставлене наступне питання : Чи підтверджується документально висновок Північного офісу Держаудитслужби від 03.04.2023 в частині перевірки закупівлі за номером ID UA-2022-11-18-013717-а проведеної Департаментом муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради? Якщо так, то кому завдано матеріальної шкоди (збитків)?

Висновком експерта встановлено, що висновок Північного офісу Держаудитслужби від 03.04.2023 в частині перевірки закупівлі за номером ID UA-2022-11-18-013717-а проведеної Департаментом муніципальної безпеки виконавчого органу Київської міської ради, що внаслідок порушення вимог Постанови КМУ від 09.11.2022 № 1260 при виконанні умов Договору №49-2022 завищено вартість поставленого Департаменту товару (мініелектростанція Rolwal RB-J-GE10E та мініелектростанція дизельна Kalejen 9500EX) за рахунок нарахування податку на додану вартість на загальну суму 1829166,5 грн. Завищення вартості поставленого товару на загальну суму 1829166,5 грн призвело до незаконних видатків бюджетних коштів Департаментом та втрат Департаментом бюджетних коштів на зазначену суму підтверджується документально. При цьому збитки причинені місцевому бюджету територіальної громади міста Києва.

Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі - Інструкція № 53/5) у відповідності до статей 7, 8 Закону України "Про судову експертизу" та з метою забезпечення єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз затверджено Інструкцію про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Інструкція) та Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень (далі - Рекомендації), що додаються.

Дослідницька частина повинна включати: відомості про стан об`єктів дослідження, застосовані методи (методики) дослідження, умови їх застосовування; посилання на ілюстрації, додатки та необхідні роз`яснення до них; експертну оцінку результатів дослідження.

Опис процесу застосовування інструментальних методів дослідження та проведення експертних експериментів можуть обмежуватись викладенням кінцевих результатів. У зазначених випадках графіки, діаграми, таблиці, матеріали експертних експериментів мають зберігатись у наглядових експертних провадженнях і на вимогу органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), можуть надаватись їм для ознайомлення.

Узагальнення та оцінка результатів окремих досліджень, які є підставою для формулювання висновків, можуть викладатися у синтезуючому розділі дослідницької частини висновку експерта (абзац восьмий пункту 4.13. розділу IV Інструкції №53/5).

Згідно пункту 2.1 розділу ІІ Інструкції №53/5 експерт має право, зокрема :

указувати у висновку експерта на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання, та на обставини, що сприяли (могли сприяти) вчиненню правопорушення.

Експерт може відмовитися від проведення експертизи, якщо наданих йому матеріалів недостатньо для виконання покладених на нього обов`язків, а витребувані додаткові матеріали не надані, або якщо поставлені питання виходять за межі його спеціальних знань. Повідомлення про відмову повинно бути вмотивованим.

У відповідності до пункту 2.3 розділу ІІ Інструкції №53/5 Експерту забороняється:

проводити експертизу без письмової вказівки його керівника;

передоручати проведення експертизи іншій особі з порушенням встановленого законодавством порядку;

самостійно збирати матеріали, що підлягають дослідженню, а також самостійно вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно;

вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права.

Отже суд зазначає, що експерт має право вказувати у висновку експерта на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання, та на обставини, що сприяли (могли сприяти) вчиненню правопорушення, водночас експерту заборонено вирішувати питання, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі з питань права.

Суд звертає увагу, що позивач є атестованим судовим експертом за спеціальностями: 11.1. Дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності; 11.2. Дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій; 11.3. Дослідження документів фінансово-кредитних операцій.

У відповідності до п. 1.1 розділу ІІІ Рекомендацій основними завданнями експертизи документів бухгалтерського обліку, оподаткування і звітності є визначення:

документальної обґрунтованості розміру нестачі або надлишків товарно-матеріальних цінностей і грошових коштів на підприємствах, в установах, організаціях і їх структурних підрозділах (далі - підприємство) періоду їх утворення;

документальної обґрунтованості оформлення операцій з одержання, зберігання, виготовлення, реалізації товарно-матеріальних цінностей, грошових коштів, основних засобів, надання послуг;

документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з основними засобами, товарно-матеріальними цінностями, грошовими коштами, цінними паперами та іншими активами;

документальної обґрунтованості відображення в обліку операцій з нарахування та виплати заробітної плати, інших виплат;

документальної обґрунтованості, задекларованої платником податку бази оподаткування податком на прибуток підприємств, та суми податку, що підлягає сплаті за певний звітний період, визначеної органом податкового контролю;

документальної обґрунтованості формування платником податкових зобов`язань та податкового кредиту з податку на додану вартість, визначення суми податку на додану вартість, що підлягає сплаті, та суми податку на додану вартість, заявленої до бюджетного відшкодування;

документальної обґрунтованості окремих елементів податків та зборів, визначених платником у відповідних деклараціях (розрахунках, звітах).

Вирішення питань, що належать до компетенції органів державного фінансового та податкового контролю (здійснення експертами-економістами перевірки певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності установ, організацій, підприємств з метою виявлення наявних фактів порушення законодавства, фактів порушення податкового законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб), не належить до завдань економічної експертизи.

Пунктом 1.2 розділу ІІІ Рекомендацій визначено орієнтовний перелік вирішуваних питань:

Чи підтверджується документально встановлена за актом інвентаризації нестача (надлишки) грошових коштів у касі на суму на підприємстві на певну дату?

Чи підтверджується документально нестача товарно-матеріальних цінностей, встановлена за актом інвентаризації на підприємстві, в кількісних та вартісних показниках на певну дату?

Чи підтверджується документально нестача основних засобів на підприємстві в кількісних та вартісних показниках?

Чи підтверджується документально розмір безпідставно виплаченої та списаної по касі підприємства заробітної плати з урахуванням даних, наданих органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), та висновків почеркознавчої експертизи про те, що підписи в платіжних документах про одержання заробітної плати (номер відомості, період) учинені не особами, які в них зазначені?

Чи обґрунтовано відшкодовано за певний період витрати на відрядження? Якщо так, то у якій сумі?

Чи підтверджуються документально висновки перевірки у частині, що стосується завищення обсягу і вартості виконаних робіт, з урахуванням висновків інших видів експертиз?

Чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах позивача розмір заборгованості за поставлені підприємству товарно-матеріальні цінності, виконані роботи (надані послуги) за договором за певний період, у тому числі з урахуванням висновків інших видів експертиз?

Чи підтверджується документально зазначене в акті контролюючого органу заниження об`єкта оподаткування за певний період і донарахування до сплати податків та обов`язкових платежів до бюджету (зазначається яких)?

Чи відповідають визначені та задекларовані підприємством доходи за певний період наданим первинним документам та вимогам Податкового кодексу України?

Чи відповідають визначені та задекларовані витрати підприємством за певний період наданим первинним документам та вимогам Податкового кодексу України?

Чи підтверджуються документально витрати підприємства за певний період, що формують собівартість реалізованих товарів, виконаних робіт, наданих послуг?

Чи підтверджується документально та нормативно відображення у податковому обліку підприємства нарахування амортизації за певний період?

Чи підтверджуються документально обсяги господарських операцій та проведення розрахунків з нерезидентами за певний період?

Чи підтверджуються документально висновки акта органу податкового контролю про завищення підприємством заявленої суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за певний період?

Чи підтверджується документально визначений об`єкт оподаткування з доходів, виплачених підприємством нерезиденту, із джерелом їх походження з України у зазначеному в акті перевірки періоді?

Подібні питання можуть бути поставлені за іншими видами податків та обов`язкових платежів.

У відповідності до п. 2.1 розділу ІІІ Рекомендацій Основними завданнями експертизи документів про економічну діяльність підприємств й організацій є:

1) проведення аналізу:

показників фінансово-економічного стану (платоспроможності, фінансової стійкості, прибутковості тощо) підприємства/організації;

структури майна та джерел його придбання;

2) визначення:

документальної обґрунтованості розрахунків з дебіторами і кредиторами;

документальної обґрунтованості аналізу складу витрат;

документальної обґрунтованості розрахунків плати за оренду майна;

документальної обґрунтованості розрахунків частки майна у разі виходу учасника зі складу засновників підприємства;

документальної обґрунтованості розрахунків втраченого заробітку (від несвоєчасної виплати компенсації заподіяної шкоди у разі втрати працездатності та в інших випадках);

документальної обґрунтованості цільового витрачання бюджетних коштів;

документальної обґрунтованості розрахунків втраченої вигоди;

документальної обґрунтованості розрахунків економічного показника майнової шкоди (збитки, втрачена вигода), проведених суб`єктами фінансово-господарського контролю, органами досудового розслідування або заявлених у позовних вимогах;

документальної обґрунтованості здійснених фінансово-господарських операцій із придбання товарів, робіт, послуг за бюджетні кошти.

Вирішення питань щодо дотримання відповідальними особами організаційно-правових вимог до проведення закупівлі товарів, робіт, послуг за державні кошти не належить до завдань судово-економічної експертизи.

Вирішення питань щодо визнання поточної дебіторської заборгованості безнадійною не належить до завдань економічної експертизи.

Пункт 2.2. розділу ІІІ Рекомендацій визначає орієнтовний перелік вирішуваних питань:

Як основні економічні показники (ліквідності, платоспроможності і прибутковості тощо) фінансово-господарського стану (найменування організації) на дату укладання або закінчення терміну дії угоди (реквізити) характеризують господарсько-фінансову діяльність (найменування організації)?

Чи підтверджується документально сума внеску до статутного фонду (найменування організації або учасника) та розрахунок розміру частини майна, що підлягає поверненню особі, яка вибула зі складу засновників (зазначається дата виходу)?

Чи підтверджується документально розмір необґрунтованого заниження (несплати) орендної плати (найменування організації) у сумі (зазначається сума) за період (зазначається період), визначений в акті перевірки контролюючого органу або у позовних вимогах? Якщо так,- у якій сумі?

Чи підтверджується документально постачання (товарів, робіт, послуг) за умовами договору закупівлі, укладеного між підприємствами з урахуванням додаткових угод та статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» у кількості (зазначається кількість) на суму (зазначається сума)?

Чи підтверджуються документально висновки акта перевірки щодо нецільового використання бюджетних коштів, отриманих підприємством (найменування) за бюджетною програмою (назва програми)?

Чи підтверджується документально розрахунок пенсійних виплат громадянину (прізвище, ім`я, по батькові), проведений установами Пенсійного фонду України за період (зазначається період)?

Чи мали місце ознаки доведення до банкрутства, фіктивного банкрутства, прихованого банкрутства станом на певну дату за результатами аналізу фінансово-господарської діяльності підприємства?

Чи підтверджуються документально висновки акта перевірки щодо наявності у підприємства (найменування) заборгованості з виплати заробітної плати станом на (зазначається дата)?

Чи підтверджується документально та нормативно розрахунок дивідендів до виплати, здійснений підприємством (найменування) власнику корпоративних прав (найменування юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи) за період (зазначається період)?

Чи підтверджуються документально висновки, зазначені в акті перевірки контролюючого органу (номер, дата) щодо завищення обсягів державної закупівлі (назва товарів, робіт, послуг) на суму (зазначається сума) порівняно з умовами договору (номер, дата), укладеного за результатами конкурсних торгів?

Чи підтверджуються документально висновки акта перевірки контролюючого органу (номер, дата) щодо необґрунтованого перерахування бюджетних коштів на суму (зазначається сума) з урахуванням висновків інших видів експертиз?

Суд зазначає, що згідно висновку експерту перевіркою стану розрахунково-платіжної дисципліни та виконання господарських договорів, правильності відображення дебіторської та кредиторської заборгованості, стану претензійно-позовної роботи встановлено завищення вартості поставленого товару на загальну суму 1829166,5 що призвело до незаконних видатків за рахунок бюджетних коштів та втрат Департаментом бюджетних коштів на зазначену суму.

Отже аналізуючи викладене вище, позивач діяв у відповідності до Інструкції №53/5 та з дотримання вимог Рекомендацій.

При цьому суд відхиляє доводи відповідачів щодо порушення пункту 2.3 Інструкції №53/5, оскільки, як зазначено вище, у відповідності до п. 1.1, п.1.2, п.2.1 п.2.2 розділу ІІІ Рекомендацій визначено основні завдання експертизи документів бухгалтерського обліку, оподаткування і звітності, основні завдання експертизи документів про економічну діяльність підприємств й організацій та орієнтовний перелік вирішуваних питань.

Окрім того суд звертає увагу, що у відповідності до п.2.1 Інструкції №53/5 експерт може вказувати у висновку експерта на факти, виявлені під час проведення експертизи, які мають значення для справи, але стосовно яких йому не були поставлені питання, та на обставини, що сприяли (могли сприяти) вчиненню правопорушення.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Виходячи з цього, суд, оцінивши наявні у справі докази та доводи сторін, виходячи з положень законодавства, що регулюють спірні відносини та беручи до уваги обставини даної справи, дійшов висновку, що рішення відповідача не може вважатися обґрунтованим, тобто таким, що ухвалене з урахуванням всіх обставин, що мали значення при прийнятті оскаржуваного рішення, як то передбачено п. 3 ч. 3 ст. 2 КАС України.

З урахуванням викладеного вище, рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 10.01.2024 № 5 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення є протиправним.

Враховуючи зазначене, підлягає задоволенню похідна позовна вимога про виключення з реєстру атестованих судових експертів запису про притягнення судового експерта до дисциплінарного відповідальності на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України №5 від 10.01.2024 року.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Стосовно розподілу судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки, позов задоволено повністю, суд присуджує на користь позивача судові витрати (судовий збір) у сумі 1211,20 грн за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 10.01.2024 № 5 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування до неї дисциплінарного стягнення.

3. Зобов`язати Міністерство юстиції України виключити з Державного Реєстру атестованих судових експертів запис про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження згідно рішення №5 від 10.01.2024.

4. Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України судові витрати - судовий збір в сумі 1211,20 грн.

У відповідності до статей 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне судове рішення складено 16 грудня 2024 р.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Відповідачі - Міністерство юстиції України (вул. Архітектора Городецького, буд.13, м.Київ, 01001, Код );

Центральна експертно-кваліфікаційна комісія при Міністерстві юстиції України (вул. Архітектора Городецького буд.13, м. Київ, 01001).

Суддя І.В. Маренич