Справа № 200/8643/24
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2024-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

16 грудня 2024 року Справа №200/8643/24

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 ) відповідач 1,

Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_3 ) відповідач 2

про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Бєлоусова Олексія Геннадійовича, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецькій області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (з основної діяльності) «Про призов військовозобов`язаних рядового та сержантського складу запасу на військову службу під час мобілізації» від 03 листопада 2024 року № 392 в частині призову рядового ОСОБА_1 на військову службу під час мобілізації;

- зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 прийняти рішення про виключення ОСОБА_1 зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 .

Пільги щодо сплати судового збору відсутні.

З матеріалів справи вбачається, що спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції Донецького окружного адміністративного суду та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 159-161 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні підстави, визначені статтями 169-170 КАС України для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі, тому підлягає прийняттю до провадження та розгляду судом.

Відповідно до ч. 2, 6 ст. 12 та ст.ст. 257-261, ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представником позивача заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом, в обґрунтування якого останній зазначив, що станом на дату подання до адміністративного суду позовної заяви позивачем, який з 03.11.2024 року юридично і фактично знаходиться на військовій службі у Збройних Силах України та має статус військовослужбовця, сплив встановлений частиною 5 статті 122 КАС України строк звернення до адміністративного суду. Поряд із цим, витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 03.11.2024 р. №314 про зарахування позивача до списків особового складу військової частини був отриманий представником позивача лише 05.12.2024 р., що підтверджується даними, зазначеними на поштовому конверті, копія якого додається, та даними трекінгу поштового відправлення з сайту АТ «Укрпошта», Так само лише 05.12.2024 р. представником позивача від відповідача-1 було отримано просте поштове відправлення з витягом з наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 «Про призов військовозобов`язаних рядового та сержантського складу запасу на військову службу під час мобілізації» від 03.11.2024 р, №392.

Дослідивши доводи клопотання представника позивача суд зазначає наступне.

Касаційний адміністративний суд у постанові від 20 вересня 2023 року по справі № 560/6732/22 зазначив, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 червня 2022 року у справі № 362/643/21 вказала, що військова служба є різновидом служби публічної, а відтак при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до суду слід керуватися частиною п`ятою статті 122 КАС України, якою передбачено місячний строк звернення до суду та обчислювати такий строк з моменту, коли позивач дізнався або мав дізнатися про порушення своїх прав у зв`язку із прийняттям оскаржуваних наказів та вчиненням протиправних дій (бездіяльності у спірних правовідносинах).

Поряд із цим, Верховний Суд вказав на те, що положення КАС України однозначно закріплюють, що у випадку встановлення судом факту пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, такій особі гарантується надання часу для подання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із наданням доказів поважності причин його пропуску. При цьому, забезпечення реалізації такого права не залежить від інстанції суду, який виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не лише до відкриття провадження у справі, але й на більш пізніх стадіях судового процесу.

Велика Палата Верховного Суду аналізуючи застосування правового інституту строків звернення до адміністративного суду у постанові від 20 листопада 2019 року у справі № 9901/405/19 виснувала, що закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин пропуску такого строку. Вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки. Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

В постанові від 26 жовтня 2023 року у справі № 500/4332/22 Верховний Суд зазначив, що введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

В постанові від 29.09.2022 року у справі № 500/1912/22 Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Водночас колегія суддів зазначила, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

З матеріалів адміністративного позову суд установив, що за правовою допомогою позивач звернувся 04.11.2024 року та з 09.11.2024 року представником позивача без зволікань вчинялись дії направлені на отримання копій оскаржуваного наказу відповідача 1 та наказу відповідача 2 про зарахування позивача до списків особового складу військової частини.

Дослідивши доводи заяви представника позивача та незначний термін пропуску строку звернення до суду, суд дійшов висновку про можливість поновлення позивачу строку звернення до суду з позовною заявою.

Також представником позивача заявлено клопотання про витребування у ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_4 ) інформації про те: чи здійснювала уповноважена особа ІНФОРМАЦІЯ_1 - структурного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_3 - або інша уповноважена особа ІНФОРМАЦІЯ_3 в період з 31.10.2024 р. до 03.11.2024 р. включно дії, в результаті яких з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо військовозобов`язаного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) видалена інформація про наявність у ОСОБА_1 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації (бронювання); чи приймав ІНФОРМАЦІЯ_5 або ІНФОРМАЦІЯ_6 , їх уповноважена особа рішення про анулювання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації (бронювання) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) в період з 31.10.2024 р. до 03.11.2024 р. включно, на якій правовій підставі прийнято таке рішення та якою є дата прийняття цього рішення.

Реалізуючи надані суду ст. 9 КАС України повноваження, суд вважає за необхідне за відсутності достатньої доказової бази витребовувати у сторін по справі, а також інших осіб, докази, які на його думку сприяють повному та всебічному з`ясуванню обставин та підстав виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до ст. 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч. 3-9 ст. 80 Кодексу адміністративного судочинства України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п.п 1-3 ч. 1, ч.ч. 2, 3 ст. 149 КАС України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу;

2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству;

3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень […].

Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках:

1) повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків;

2) неодноразового зловживання процесуальними правами;

3) повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення;

4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів.

У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Ураховуючи викладене, для забезпечення повного та всебічного з`ясування обставин справи суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання представника позивача та витребування у ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_4 ) письмових пояснень щодо того, чи здійснювала уповноважена особа ІНФОРМАЦІЯ_1 - структурного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_3 - або інша уповноважена особа ІНФОРМАЦІЯ_3 в період з 31.10.2024 р. до 03.11.2024 р. включно дії, в результаті яких з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо військовозобов`язаного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) видалена інформація про наявність у ОСОБА_1 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації (бронювання); чи приймав ІНФОРМАЦІЯ_5 або ІНФОРМАЦІЯ_6 , їх уповноважена особа рішення про анулювання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації (бронювання) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) в період з 31.10.2024 р. до 03.11.2024 р. включно, на якій правовій підставі прийнято таке рішення та якою є дата прийняття цього рішення.

На підставі викладеного, керуючись статтею 5, 6, 12, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі № 200/8643/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Військової частини НОМЕР_1 , про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії.

Справу призначити до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Витребувати у ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_4 ) письмових пояснень щодо того:

- чи здійснювала уповноважена особа ІНФОРМАЦІЯ_1 - структурного підрозділу ІНФОРМАЦІЯ_3 - або інша уповноважена особа ІНФОРМАЦІЯ_3 в період з 31.10.2024 р. до 03.11.2024 р. включно дії, в результаті яких з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо військовозобов`язаного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) видалена інформація про наявність у ОСОБА_1 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації (бронювання);

- чи приймав ІНФОРМАЦІЯ_5 або ІНФОРМАЦІЯ_6 , їх уповноважена особа рішення про анулювання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації (бронювання) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_2 ) в період з 31.10.2024 р. до 03.11.2024 р. включно, на якій правовій підставі прийнято таке рішення та якою є дата прийняття цього рішення.

Витребувані документи надати до суду в 5-денний строк з моменту отримання цієї ухали засобами електронного зв`язку шляхом надсилання на електронну поштову скриньку суду: або за допомого засобів Підсистеми ЄСІТС Електронний суд.

Попередити учасників справи про застосування заходів процесуального примусу, що встановлені ст. 149 КАС України, у випадку ухилення від виконання даної ухвали.

Зобов`язати відповідачів у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання ухвали, подати до суду відзив на позовну заяву з доказами на його підтвердження з одночасним надісланням (наданням) його копії та доданих до нього документів позивачу.

Роз`яснити сторонам, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами.

Запропонувати позивачу у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву подати до суду відповідь на відзив з одночасним направленням його копії відповідачу.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для можливості подання до суду заперечень, з одночасним направленням його копії позивачу.

Адміністративна справа розглядатиметься Донецьким окружним адміністративним судом у складі судді Кониченко О.М. одноособово.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає крім випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності.

Роз`яснити сторонам, що, беручи до уваги Рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022, тимчасово до припинення або скасування воєнного стану введеного Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX:

- на час існування небезпеки для учасників провадження, пов`язаної з перебуванням останніх у приміщенні Донецького окружного адміністративного суду, судові засідання за особистої участі учасників судового процесу не проводяться;

- сторони по справі та інші громадяни мають право надсилати документи, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття до приміщення суду: через особистий кабінет в системі «Електронний суд» або у разі неможливості надсилання через систему «Електронний суд» електронною поштою на е-mail: (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом), а також засобами поштового зв`язку.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України -http://court.gov.ua/fair/sud0570.

Суддя О.М. Кониченко