Справа № 420/18155/23
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2024-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Попова В.Ф.,

секретар Церковний Б. Я.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представниці позивача Хаджи І.Д.,

представника відповідача Хлистуна Р.В.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними постанов та припису,

встановив:

18.07.2023 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі Управління ДАБК ОМР, відповідач), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис виданий головним спеціалістом інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Заїченко Світланою Анатоліївною про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 062/21 від 21.05.2021 року;

- визнати протиправними та скасувати постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 045/21 від 04.06.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250 гривень та № 078/22 від 22.02.2022 року про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 гривень.

Ухвалою суду від 01.09.2023 року перейшов до розгляду справи у загальному провадження та призначив підготовче судове засідання.

26.09.2023 року ухвалою ООАС адміністративний позов залишено без розгляду.

25.12.2023 року Постановою П`ятого ААС ухвала суду першої інстанції скасована та зазначено, що судом першої інстанції не надано позивачу можливості повідомити про інші причини пропуску строку звернення до суду, що свідчить про порушення норм процесуального права.

07.02.2024р. ОСОБА_1 подав до суду першої інстанції клопотання про поновлення процесуального строку звернення до суду із даним позовом.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 27.02.2024р. залишено без задоволення клопотання ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку звернення до суду і позов залишений без розгляду з підстав пропущення позивачем строку звернення до суду.

18.07.2024 року Постановою П`ятого ААС апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2024 року про залишення позову без розгляду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 23.09.2024 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду за цим позовом.

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначив, що на підставі рішення Київського районного суду м. Одеси набув права власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 . Про існування оскаржуваних постанов дізнався 01.05.2023 року від державного виконавця ДВС у м. Одеса, коли прибув для вчинення виконавчих дій по виконанню виконавчого листа Одеського ОАС щодо знесення самочинного збудованого об`єкта. 05.05.2023 року ознайомившись з матеріалами справи №420/7101/22 стало відомо про проведені перевірки та прийняті рішення за їх результатами. Наприкінці липня 2023 року довідались про наявність постанов № 045/21 від 04.06.2021 року та № 078/22 від 22.02.2022 року. Про проведення перевірки, складення актів, протоколів та постанов про притягнення до відповідальності та про винесення приписів не знав, участі в перевірках не приймав і при розгляді протоколів присутній не був. Акт перевірки, припис та протоколи не підписував, участі у перевірках не приймав, копії не отримував, штрафи не сплачував. Зазначене є поважними причинами пропуску строку звернення до суду та підставою для визнання припису та постанов протиправними.

Просить задовольнити позовні вимоги.

Представник Управління ДАБК позовні вимоги не визнав, зазначив, що позивачем без поважних причин пропущений строк звернення до суду і зазначив, що перевірки були проведені у присутності ОСОБА_2 , що підтверджується актами перевірки та підписами позивача на них. Наголошує на тому, що перевірки були проведені шляхом заходу у двір позивача з проведенням фотофікації, що було б неможливо без його дозволу та присутності. Позивач розписався у протоколах про правопорушення, отримав постанови про притягнення до відповідальності де також поставив свої підписи та сплатив штраф. Щодо різних підписів за візуальним оглядом на документах представник відповідача зазначає, що посадові особи Управління ДАБК не уповноважені звіряти чи порівнювати підписи особи, але ці підписи ставив саме ОСОБА_2 , який мав можливість кожного разу їх змінювати на власний розсуд. Він своєчасно отримував всі акти перевірок, постанови та припис і йому було відомо про їх існування. Просять відмовити у задоволенні позовних вимог.

Судом встановлені такі обставини по справі.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, об`єкт житлової нерухомості загальною площею 47,4 кв.м, житловою площею 27,6 кв.м, який в цілому складається з: житловий будинок літ. «А», літня кухня літ. «Г», душ літ. «Д», сарай літ. «В», вбиральня літ. «Ж», які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , на праві приватної власності належить ОСОБА_1 .

27.04.2021 року на адресу Управління ДАБК ОМР надійшла заява від громадянина ОСОБА_3 щодо необхідності здійснення перевірки будівництва на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 .

05.05.2021 року комісія Управління ДАБК ОМР склала висновок № 70, яким рекомендувала провести позапланову перевірку на підставі звернення фізичної особи про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за адресою: АДРЕСА_1 .

Наказом Управління ДАБК Одеської міської ради № 01-13/76ДАБК від 07.05.2021 року «Про організацію проведення позапланової перевірки» прийнято рішення провести позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ». Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

12.05.2021 року Управлінням ДАБК ОМР видане направлення для проведення позапланової перевірки №000106 для здійснення позапланової перевірки за адресою: м. Одеса, вул. Зої Космодем`янської, 41 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на підставі наказу від 07.05.202 року та звернення фізичної особи від 21.04.2021 року №01-3/142 Г.

За результатом проведення позапланової перевірки було складено Акт №000106 від 21.05.2021 року, яким встановлено, що ОСОБА_1 здійснює будівельні роботи з реконструкції житлового будинку та господарських будівель за адресою: АДРЕСА_1 , без отримання права на виконання таких робіт, чим порушено п.1 ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку здійснення підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабміну України №466 від 13.04.2021 року.

21.05.2021 року складено Протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , яким порушено п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Порядку здійснення підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року.

21.05.2021 року складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, яким вимагалося від ОСОБА_1 усунути порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 21.07.2021р. шляхом отримання права на виконання будівельних робіт.

04.06.2021 року за результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення прийнято Постанову № 045/21, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.96 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 4250 грн.

16.02.2022 року Управлінням ДАБК ОМР видане Направлення для проведення планового (позапланового) заходу №000120 для здійснення позапланової перевірки за адресою АДРЕСА_1 щодо виконання ОСОБА_2 вимог Припису № 062/21 від 21.05.2021 року. 18.02.2022 року за результатом проведення позапланового заходу складено Акт № 000120, яким встановлено невиконання ОСОБА_1 вимог Припису від 21.05.2021 року.

18.02.2022 року складено Протокол про адміністративне правопорушення щодо порушення ОСОБА_1 підпунктів «а», «б» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункт 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України та призначено дату розгляду справи про адміністративне правопорушення на 22.02.2022 року.

22.02.2022 року за результатом розгляду справи про адміністративне правопорушення було прийнято Постанову № 078/22, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 6800 грн.

Оскільки вимоги припису від 21.05.2021 року у строк до 21.07.2021 року ОСОБА_1 не виконав, Управління ДАБК звернулося до Одеського ОАС на підставі ч.1 ст.38 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» з позовом про знесення самочинного побудовано будинку.

09.12.2022 року рішенням Одеського ОАС у справі № 420/7101/22 за позовом Управління ДАБК Одеської міської ради до ОСОБА_2 адміністративний позов задоволено повністю. Суд зобов`язав ОСОБА_2 знести самочинно збудований об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 саме - всі надбудови та прибудови до житлового будинку, окрім літер "А" та "а" першого поверху загальною площею 47,4 кв.м. з приведенням об`єкта до попереднього стану відповідно до технічного паспорту 2016 року №183-251-15540.

15.05.2023 року ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 09.12.2022 року у справі № 420/7101/22.

24.05.2023 року П`ятим апеляційним адміністративним судом відкрито провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 09.12.2022 року у справі № 420/7101/22. Апеляційне провадження по справі зупинене до розгляду цієї справи.

Предметом оскарження у цій справі є припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 062/21 від 21.05.2021 року та постанови № 045/21 від 04.06.2021 року, № 078/22 від 22.02.2022 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушень.

При цьому суд зазначає, що строки оскарження постанов про накладення адміністративного штрафу становлять 10 днів, а припис ДАБК ОМР може бути оскаржено протягом шести місяців.

До проведення вищенаведених заходів контролю, факт виконання будівельних робіт було зафіксовано у акті комісійного обстеження від 18.01.2021, в якому зазначено, що на момент виявлення господарі, будівельники або їх представники на об`єкті були відсутні, станом на 18.01.2021 особу забудовника не встановлено (а.с. 174 т.1)

Спірні правовідносини врегульовані такими приписами діючого законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети або без відповідного документу, який надає право на виконання будівельних робіт чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушенням будівельних норм і правил.

Згідно з п. 3.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» будівництво це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва. Реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об`єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Згідно ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт»: реконструкція це перебудова з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміна кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв`язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників;

Згідно п. 5 Порядку здійснення підготовчих та будівельних робіт, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 року, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органу державного архітектурнобудівельного контролю. Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та до ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 визначення класу наслідків (відповідальності) (Додаток А), даний об`єкт будівництва відноситься до об`єктів з незначним класом наслідків (відповідальності) СС1.

Відповідно ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Відповідно до вищезазначених приписів законодавства, ОСОБА_1 зобов`язаний був здійснювати будівельні роботи з реконструкції житлового будинку та господарських будівель за адресою: АДРЕСА_1 , за наявності проектної та дозвільної документації на виконання будівельних робіт.

Як встановлено судом та заперечувалось самим ОСОБА_1 допитаним в судовому засіданні - реконструкція житлового будинку проведена ним без будь-якої проектної та дозвільної документації на виконання будівельних робіт. При цьому збільшено площу, фундамент будинку та його поверховість. Будинок експлуатується станом на сьогоднішній день.

Оскаржуючи припис та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, позивачем не оскаржуються підстави призначення перевірки, які судом перевірені і встановлено, що відповідач дотримався вимог законодавства щодо призначення перевірки.

Не заперечуючи висновків викладених у акті перевірки, встановлених перевіркою фактів та обставин щодо відсутності проектної та дозвільної документації на виконання будівельних робіт, здійснення самочинного будівництва, позивач просить визнати припис та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності протиправними та скасувати їх, оскільки була порушена процедура проведення перевірки безпосередньо головним спеціалістом.

Обґрунтовуючи свою позицію позивач посилається на Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та Постанову Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, якою затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п.9 Порядку № 553 передбачено здійснення державного архітектурнобудівельного контролю у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Проте, як зазначає позивач, в порушення вищезазначених норм ОСОБА_1 не був повідомлений про дату та час проведених перевірок як 21.05.2021 року так і 18.02.2022 року та не приймав участі у них, що свідчить про порушення Управлінням ДАБК ОМР порядку проведення позапланової перевірки та, як результат, прав та інтересів позивача по справі, що був позбавлений можливості надати необхідну документацію та пояснення.

Позивач зазначає, що Припис Управління ДАБК ОМР від 21.05.2022 року не міг бути виконаний, оскільки не направлявся на його адресу, а підпис який міститься на приписі йому не належить. Окрім того, припис видано ОСОБА_1 , а не ОСОБА_1 , що також виключає можливість виконання вказаного припису саме позивачем. Також, згідно припису від 21.05.2021 року Управління ДАБК ОМР вимагає усунути порушення у термін до 21.07.2021 року шляхом отримання права на виконання будівельних робіт. Однак, на момент здійснення перевірки жодні будівельні роботи не проводились, тому на якому незаконному будівництві здійснювалась перевірка є незрозумілим, а також як ОСОБА_1 мав отримати дозвіл на здійснення будівельних робіт які вже проводились за адресою: АДРЕСА_1 незрозуміло. За таких обставин, припис виданий на ім`я ОСОБА_1 від 21.05.2021 року завідомо було не можливо виконати, що ставить під сумнів його законність та обґрунтованість.

Зазначив, що про наявність протоколів та постанов йому нічого невідомо, участі у їх розгляді не приймав, штрафи не сплачував, всі підписи підроблені.

Заслухавши сторони, дослідивши письмові докази та обґрунтування сторін, допитавши свідків, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають виходячи з наступного.

Так, з метою встановлення обставин проведення перевірок за місцем будівництва/реконструкції житлового будинку, складення протоколів про адміністративні правопорушення, приписів, притягнення позивача до адміністративної відповідальності, судом в якості свідка була допитана головний спеціаліст Управління ДАБК ОСОБА_4 , яка проводила перевірки, складала протоколи та приписи за їх результатами.

Свідок суду пояснила, що присутній в судовому засіданні позивач ОСОБА_1 це власник житлового будинку по АДРЕСА_1 , оскільки саме він був присутній при проведенні перевірок, складанні протоколу та припису у яких він розписався. ОСОБА_1 жодних документів та дозволів на проведення будівництва не надав. В його присутності було проведено перевірку та здійснено фотофіксацію. При проведенні другої перевірки була присутня також ОСОБА_5 яка повідомила, що вона сестра позивача. Жодних заперечень з їх сторони щодо проведення перевірки не було. З ОСОБА_5 були вже знайомі, оскільки раніше проводила перевірку по АДРЕСА_2 , де також було встановлено порушення норм архітектурно-будівельного законодавства та було складено протокол. ОСОБА_5 мала відношення до цього об`єкту, сплатили штрафи усунули порушення і по цим подіям її запам`ятала. При спілкуванні із ОСОБА_1 та ОСОБА_5 на АДРЕСА_1 , зрозуміла, що фактичним власником будинку та забудовником є ОСОБА_5 , але документи щодо права власності оформлені на позивача. Після перевірки, ОСОБА_2 та ОСОБА_5 разом прибули до Управління ДАБК де були складені протоколи, вручались акти перевірок та приписи. Вручаючи документи позивачу, не уповноважена звіряти його підписи та встановлювати їх відповідність, оскільки законодавством такого не передбачено. Щодо сплати штрафу то ОСОБА_1 разом з ОСОБА_5 принесли квитанцію, тому не з`ясовувала хто його сплачував. ОСОБА_1 був присутній при винесені постанов про накладення адміністративного штрафу, він підписав пояснення, що визнає вину і просив накласти мінімальний штраф.

Щодо зазначення у одному із документів ОСОБА_1 замість ОСОБА_6 , свідок пояснила, що могла допустити помилку.

В судовому засіданні була допитана свідок ОСОБА_5 яка пояснила, що була власницею частки житлового будинку АДРЕСА_1 . Із ОСОБА_1 знайомі з 2004 року, так як наймали його для виконання будівельних робіт. Допомогла йому шляхом переговорів з іншими співвласниками придбати цей будинок. При проведенні перевірок присутня не була, участі в них не приймала, до Управління ДАБК разом із ОСОБА_1 не ходила і з ОСОБА_4 там не зустрічалась.

ОСОБА_7 підтвердила покази ОСОБА_4 , що познайомились з нею при проведенні перевірки щодо будівництва по АДРЕСА_2 , де будинок належить дітям і також були встановлені порушення. Оскільки невістка була вагітною то допомагала їй і спілкувалась з інспектором.

Після допиту свідка ОСОБА_4 , проведеного у присутності позивача, ОСОБА_1 заявив клопотання про його допит в судовому засіданні як свідка з приведенням до присяги та попередженням про кримінальну відповідальність за неправдиві покази суду.

При цьому позивач на питання суду в чому відмінність його показів як свідка та як позивача, ОСОБА_1 пояснив, що пояснення свідка будуть мати більш вагоме та переконливе значення, оскільки свідок ОСОБА_4 надала суду пояснення під присягою які спростовують його пояснення.

Суд допитав позивача як свідка і він дав аналогічні пояснення, що були надані ним на обґрунтування позовних вимог.

Аналізуючи та оцінюючи зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 та свідок ОСОБА_5 дали суду неправдиві покази не тільки з метою ухилення від відповідальності за порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, а і з метою недопущення знесення самочинного будівництва та приведення будинку у попередній стан, що підтверджується вже наявним рішенням Одеського ОАС та перебування справи на розгляді в апеляційній інстанції.

В той же час, суд вважає, що обставини та висновки викладені у актах перевірок, протоколах, приписах та постановах про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності підтверджуються не тільки цими документами та фотографіями, але показами свідка ОСОБА_4 яка повністю спростувала покази ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

При цьому, суд вважає, що покази ОСОБА_4 щодо присутності при перевірках ОСОБА_1 , підписування ним документів, прибуття до Управління ДАБК разом з ОСОБА_5 є правдивим та такими що відповідають дійсності, оскільки свідок повідомила суду про такі обставини справи які не могли бути нею вигадані чи спотворені.

Так, свідок зазначила про присутність при одній із перевірок ОСОБА_5 , розповіла про обставини знайомства з нею, переказала деталі спілкування з цим свідком щодо власників будинку, її участі в будівництві, підтвердила прибуття ОСОБА_1 та ОСОБА_5 до Управління ДАБК.

Ці покази ОСОБА_4 частково підтвердила і свідок ОСОБА_5 щодо знайомства за попередніми заходами контролю за конкретною адресою.

Тобто, суд ще раз наголошує, що свідок ОСОБА_4 за відсутності у неї будь-якої зацікавленості щодо результатів перевірки та результатів розгляду цієї справи, надала суду такі пояснення в деталях, що у суду не виникає сумнівів у їх достовірності та правдивості.

Крім того, як встановлено судом, штраф накладений постановою від 04.06.2021 № 045/21 якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 96 КУпАП в розмірі 4250,00 гривень сплачений, що підтверджується квитанцією від 06.07.2021 1-513К.

Незважаючи на те, що позивач заперечує таку сплату, суд вважає, що без волевиявлення ОСОБА_1 або за його дорученням, такий штраф не міг бути сплачений і постанова підлягала б направленню до виконавчої служби для примусового стягнення.

Щодо помилки в імені у приписі, суд вважає, що ім`я позивача зазначено помилково (технічна помилка, актуальні дані підтверджуються наявними доказами), що не може нівелювати факту встановленого правопорушення та не є безумовною підставою для скасування спірних рішень органу контролю.

Щодо тверджень Позивача, що дозвільний документ не отримано у зв`язку з тим, що будівельні роботи не проводились суд відхиляє, оскільки такий обов`язок залишається за забудовником (власником будівельних матеріалів) навіть після реєстрації права власності на самочинне будівництво та навіть після укладення подальших правочинів (договір дарування, тощо).

Щодо повноважень у заступника Єфремова В.Ю. при винесенні постанов, суд зазначає, що наказом Управління ДАБК Одеської міської ради від 26.01.2017 року №01-13/15ДАБК був затверджений розподіл функціональних обов`язків. Згідно з Розподілом, начальник Управління розподіляє обов`язки між заступниками та керівниками структурних підрозділів, визначає ступень їх відповідальності, затверджує посадові інструкції працівників Управління.

Відповідно до п.п. 3.7,3.8, 3.12 п. 3 Розподілу, заступник начальника начальник інспекційного відділу № 1, розглядає відповідно до закону справи про адміністративне правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушення законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів держархбудконтролю; розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності з прийняттям відповідних рішень.

Підписує за своїм напрямком роботи або за дорученням начальника Управління постанови по справі про адміністративне правопорушення, постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності , постанови про закриття справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що також передбачено у посадовій інструкції.

З наведеного вбачається, що заступник начальника Управління начальник інспекційного відділу №1 Управління ДАБК Вячеслав Єфремов був уповноваженою особою відповідно до наданих йому повноважень Начальником Управління щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесення постанови, що не спричиняє жодним чином невідповідність іншим актам, які мають вищу юридичну силу.

Відповідна практика, що узгоджується з висновками суду апеляційної інстанції, які викладені у Постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2019 року по справі № 522/1992/17, де суд зазначив, що «заступник начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_4. мав усі необхідні повноваження щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення позивачів та відповідно, мав право приймати по ним оскаржувані постанови» та постановою Верховного Суду від 01.06.2022 у справі № 815/2790/18.

Суд вважає також застосовною у цій справі Постанову ВС КАС від 08.05.2018 року у справі 815/1540/14 де Суд зазначив наступне.

«Права та обов`язки посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пунктах 11, 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМ України № 553 від 23.05.2011 року.

Відповідно до пункту 13 цього Порядку суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб інспекції дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб інспекції службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним інспекцією; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного інспекцією за результатами перевірки.

Отже, положення цієї норми визначає комплекс прав суб`єкта містобудування під час здійснення контролю суб`єкта містобудування.

Системний аналіз зазначеного Порядку дає підстави вважати, що у разі не використання суб`єктом містобудування цих прав, не можна визнати такі порушення безумовною підставою для скасування рішення органу контролю, прийнятого за наслідками проведених заходів, оскільки ці недоліки не можуть нівелювати факт встановлених правопорушень у сфері містобудування, які виявлені під час перевірки, та вплинути на результат встановленого правопорушення.

При цьому, суб`єкт містобудування не позбавлений права подавати в суді свої пояснення, зауваження або заперечення до актів перевірки, протоколів, складених інспекцією за результатами перевірки, під час розгляду спору про скасування постанов щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, що допущені посадовими особами Інспекції порушення Порядку проведення перевірок не є безумовною підставою для скасування спірних рішень, на що писилався суд першої інстанції»

Виходячи з обставин цієї справи суд зазначає, що оскільки доведено присутність позивача при перевірках, що він отримав акти перевірок та ознайомився з їх результатами, отримав припис, підписав протоколи, отримав постанови, сплатив штраф, то всі наведені ним обґрунтування протилежного не знайшли свого підтвердження і спростовані.

Крім того, позивач не спростовує факту здійснення будівельних робіт з реконструкції житлового будинку шляхом надбудови другого поверху та реконструкції господарських будівель, без належного проекту та дозвільного документу є підтвердженням правомірності прийнятих відповідачем рішень та заходів реагування.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив також про те, що його відсутність при проведенні перевірок, позбавила можливості надати документи та пояснення під час перевірки.

Суд відхиляє такі обґрунтування і зазначає, що як визнав сам позивач, у нього відсутні будь які дозвільні документи на проведення будівельних робіт як на момент перевірки так і на день розгляду цієї справи.

Тобто, позивач не міг надати при перевірці таких документів та не надав їх суду за їх відсутності, що є підтвердженням висновків акту перевірки, обґрунтованістю припису та постанов про притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п.58 рішення у справі Серявін та інші проти України).

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Суд зазначає, що у відповідності до ч. 1. ст. 77 КАС України позивачем не доведені ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.

В той же час, відповідач надав суду належні та допустимі докази, виклав правові обґрунтування правомірності прийнятого рішення, яке на думку суду відповідає вимогам зазначеним у ч. 2 ст. 2 КАС України.

У підсумку, з урахуванням вищезазначеного, у сукупності суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позову.

Керуючись ст. 242- 246 КАС України, суд

вирішив:

Відмовити повністю у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Попов В.Ф.

.