Справа № 160/26161/23
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2024-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 грудня 2024 року м. Дніпросправа № 160/26161/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Юрко І.В., Чабаненко С.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2023 року в адміністративній справі №160/26161/23 за позовом Приватного акціонерного товариства «СУХА БАЛКА» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «СУХА БАЛКА»» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № від 26.09.2023 про визначення суми податку на додану вартість 138,95 грн. та застосовані штрафні (фінансові) санкції в розмірі 69,48 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків № від 26.09.2023 про зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість в розмірі 16230,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відомості та висновок щодо встановлених порушень, які викладені в акті № 823/32-00-04-02-06-00191329 від 04.08.2023 є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не базуються на первинних бухгалтерських та податкових документах, які були надані підприємством під час проведення документальної позапланової невиїзної перевірки. Так, на підставі податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрація яких не була зупинена органом ДПС, позивачем правомірно сформовано податковий кредит в податковій декларації з податку на додану вартість за травень 2023 року. Порушення щодо реквізитів податкових накладних, порядку складання та реєстрації, в акті перевірки не зазначено. Що стосується завищення показника ПДВ за травень 2023 року у сумі 13750 грн при відображенні в податковій звітності взаємовідносин з контрагентами, які декларують господарські операції при відсутності можливості їх здійснення, позивач зазначає, що НВП «ПРОМТЕХСНАБ» Товариство інвалідів Київського району м. Харкова суму ПДВ в розмірі 2100 грн (податкова накладна від 20.02.23) включено до податкового кредиту податкової декларації з ПДВ за лютий 2023 року. У квітні 2023 року ПрАТ «СУХА БАЛКА» було подано уточнюючий розрахунок від 19.04.23 № 908519880, в якому сума ПДВ 2100,00 грн була виключена з податкового кредиту по НВП «ПРОМТЕХСНАБ» Товариство інвалідів Київського району м. Харкова. Таким чином, суму податкового кредиту по податковій декларації з ПДВ за травень 2023 року в розмірі 2100 грн фізично неможливо було включити до складу бюджетного відшкодування. Щодо господарських взаємовідносин ПрАТ «СУХА БАЛКА» з ТОВ «ПРОМ-КР», то товариством під час проведення позапланової невиїзної перевірки, було надано посадовим особам СМУ ДПС паспорт поставленого пристрою, в якому зазначено технічні характеристики товару. Однак, в додатку № 3 до акту № 823/32-00-191329 від 04.08.2023 працівниками СМУ ДПС зазначено, що сертифікати якості на поставлений товар не надано. При цьому, податковий кредит, сформований на підставі зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, було знято з ПК перевіркою: квітень 2023 року сума ПДВ 2480.00 (поставка ізоляторів); травень 2023 року сума ПДВ 5940,00 грн (поставка пристрою напруги). Щодо якості поставленого товару в квітні 2023 року, то ПрАТ «СУХА БАЛКА» було надано до заперечень на акт копію сертифікату якості на ізолятор. На поставлений пристрій напруги паспорт пристрою, де вказані технічні умови ТУ У 27.1-2:2014, згідно яких виготовлено пристрій та визнано придатним до застосування, було надано під час проведення перевірки. Контрагенти є самостійними, незалежними та непов?язаними між собою суб`єктами господарювання, а тому позивач не може нести відповідальність за вчинені ними порушення. Відповідно до акту перевірки, фактично відбувається перекладання відповідальності за порушення законодавства з боку контрагента на ПрАТ «СУХА БАЛКА», однак, питання контролю за дотриманням податкового законодавства віднесено до компетенції контролюючих органів та жодний закон чи нормативно-правовий акт не передбачає обов`язку підприємства перевіряти контрагента чи його посадову особу на предмет добросовісності. Крім того, під час проведення перевірки не було проведено зустрічну звірку контрагентів позивача, відтак безпідставно, без витребування інформації та з`ясування відомостей щодо факту здійснення господарських операцій зроблені висновки про їх нереальність.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2023 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити. Апеляційна скарга фактично обґрунтована тим, що відповідач вважає свою правову позицію такою, що відповідає приписам чинного законодавства та наполягає, що позовні вимоги не є обґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивача просить залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду залишити без змін.

Щодо поданого клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні за участю сторін колегія суддів, перевіривши категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі та інші чинники, які впливають на вирішення питання про розгляд справи в судовому засіданні чи в порядку письмового провадження, не вбачає підстав для розгляду апеляційної скарги у цій справі в судовому засіданні з викликом сторін.

Відповідно до частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Суд, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

Так, видами діяльності Приватного акціонерного товариства «СУХА БАЛКА», , є:

07.10 Добування залізних руд (основний);

85.32 Професійно-технічна освіта;

46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами;

46.90 Неспеціалізована оптова торгівля;

68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна;

41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.

19.07.2023 року Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків видано наказ № 176-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ «СУХА БАЛКА» ()», в якому зазначено, що на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 78.1.8 пункту 71.8 статті 78, пункту 79.2 статті 79, підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VІ (зі змінами і доповненнями) з урахуванням Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» (зі змінами), наказано провести документальну позапланову невиїзну перевірку ПрАТ «СУХА БАЛКА» (), що знаходиться за фактичною адресою: вулиця Конституційна, буд. 5, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., 50029, з « 24» липня 2023 року тривалістю 15 робочих днів. Перевірку провести за період діяльності з 01.05.2023 по 31.05.2023 з метою законності декларування від`ємного значення податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн по декларації з податку на додану вартість за травень 2023 року (від 20.06.2023 вх. № ).

За результатом проведеної перевірки посадовими особами Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків складено Акт № 823/32- 00-04-04-02-06-00191329 від 04.08.2023 року, в якому зазначено результати перевірки визначення від?ємного значення з ПДВ, а саме:

« 3.3.1. За травень 2023 року ПрАТ «СУХА БАЛКА» задекларовано від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду рядок 19 (рядок 17 рядок 9 декларації) 50 476 088 грн.

Перевіркою достовірності і правильності визначення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду, а саме травень 2023 року, (показник рядка 19 Декларації) встановлено завищення ПрАТ «СУХА БАЛКА» цього показника на суму 18 330 грн, внаслідок заниження показника рядка 9 Декларації.

3.3.2. Сума бюджетного відшкодування податку на додану вартість задекларована ПрАТ «СУХА БАЛКА» () на розрахунковий рахунок та відображений у рядку 20.2 декларації, яка сформована з урахуванням залишку від`ємного значення попередніх звітних періодів:

за травень 2023 року складає 17 798 292 грн в т. ч. по періодам: лютий 2023 року 913108 грн, квітень 2023 року 14 561 878 грн, травень 2023 року 2 323 306 грн.

Перевіркою достовірності і правильності визначення суми від`ємного значення, яка підлягає бюджетному відшкодуванню (показник рядка 20.2 Декларації) в травні 2023 року встановлено її завищення на 2100 грн.

3.3.3. Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (показник рядка 21 Декларації):

за травень 2023 року складає 32 677 796 грн в т. ч. по періодам: травень 2022 року 176 190 грн, червень 2022 року 1 850 699 грн, липень 2022 3 985 735 грн, серпень 2022 року 1 525 238 грн, вересень 2022 року 1 666 415 грн, грудень 2022 року 884 478 грн, квітень 2023 року 66 924 грн, травень 2023 року 22 522 117 грн.

Перевіркою достовірності та правильності визначення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (показник рядка 21 Декларації) встановлено її завищення ПрАТ «СУХА БАЛКА» в травні 2023 року на суму 16 230 гривень, внаслідок завищення показника рядка 19 Декларації (зазначеного у п. 3.3.1 цього пункту).

Перевіркою ПрАТ «СУХА БАЛКА» дотримання податкового законодавства при декларуванні за травень 2023 року від`ємного значення податку на додану вартість. У тому числі заявленого до відшкодування встановлено порушення:

-п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст. 198 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-ІV (зі змінами та доповненнями), що призвело до завищення суми податкового кредиту по декларації з ПДВ за травень 2023 року на суму 18 191,0 грн та заниження податкових зобов`язань по декларації з ПДВ за травень 2023 року на 139,0 гривень.

Враховуючи вищевикладене порушено:

п. 200.1, абз. б) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню за травень 2023 року в розмірі 2100 гривень;

п. 200.1, абз. в) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за травень 2023 року в розмірі 16230 гривень.»

Згідно з висновком акту № 823/32 00-04-04-02-06-00191329 від 04.08.2023 року:

«Перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за травень 2023 року у Декларації від`ємного значення з ПДВ встановлено порушення ПрАТ «СУХА БАЛКА» (код за ): п. 189.1 ст. 189, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 201.1, п. 201.10 статті 210 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями), що призвело до завищення суми податкового кредиту по декларації з ПДВ за травень 2023 року на суму 18 191 грн та заниження податкових зобов`язань по декларації з ПДВ за травень 2023 року на суму 139,0 грн.

Враховуючи викладене порушено:

-п. 200.1, абз. б) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню за травень 2023 року в розмірі 2100 гривень;

п. 200.1, абз. в) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України (зі змінами та доповненнями, діючими в період, що охоплений перевіркою), внаслідок чого завищено від`ємне значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за травень 2023 року в розмірі 16230 гривень.

2) п. 201.1, 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України в частині не реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме відсутність реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до неї за травень 2023 року на суму 138,95 грн.»

ПрАТ «СУХА БАЛКА», не погодившись з висновками акту перевірки подало до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків заперечення (від 29.08.2023 № 61.6/1895)на акт № 823/32 00-04-04-02-06-00191329 від 04.08.2023 року.

За результатом розгляду поданих позивачем заперечень, Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків листом № 5228/6/32-00-04-04-02-02 від 21.09.2023 року повідомило позивача про те, що висновки стосовно порушень, викладених в акті перевірки від 04.08.2023 року № 823/32-00-04-04-02-06-00191329, є об`єктивними, обґрунтованими, задокументованими та такими, що відповідають нормам чинного законодавства.

На підставі виявлених порушень, Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято:

-податкове повідомлення-рішення № від 26.09.2023 року про застосування штрафу у розмірі 69,48 грн;

-податкове повідомлення-рішення № 000906402 від 26.09.2023 року про зменшення від`ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 16230 грн.

Вважаючи податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Підстави, за наявності яких здійснюється документальна позапланова перевірка, встановленні пунктом 78.1 статті 78 Податкового кодексу України.

Підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статі 78 Податкового кодексу України встановлено, що документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень;

Пунктом 78.4 статті 78 Податкового кодексу України передбачено, що про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Відповідно до пунктів 42.1, 42.2 статті 42 Податкового кодексу України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Статтею 79 ПК України визначені особливості проведення документальної невиїзної перевірки.

Так, відповідно до пункту 79.1 статті 79 ПК України документальна невиїзна перевірка здійснюється у разі прийняття керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу рішення про її проведення та за наявності підстав для проведення документальної перевірки, визначених статтями 77 та 78 цього Кодексу. Документальна невиїзна перевірка здійснюється на підставі зазначених у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу документів та даних, наданих платником податків у визначених цим Кодексом випадках, або отриманих в інший спосіб, передбачений законом.

Пунктом 79.2 статті 79 ПК України передбачено, що документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки. Виконання умов цієї статті надає посадовим особам контролюючого органу право розпочати проведення документальної невиїзної перевірки.

Присутність платників податків під час проведення документальних невиїзних перевірок не обов`язкова (пункт 79.3 статті 79 ПК України)

Незважаючи на необов`язковість присутності платника податків під час проведення документальних невиїзних перевірок, останній все ж має право бути присутнім.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалам справи, позивач подав декларацію з ПДВ № від 20.06.2023 року, в рядку 20 якої, зазначено розмір суми від`ємного значення ПДВ 50 476 088 грн.

Доказів порушення порядку проведення перевірки позивачем суду не надано.

Отже, документальна позапланова невиїзна перевірка проведена відповідачем за наявності на те підстав, визначених п.п. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України, та з дотриманням вимог податкового законодавства щодо порядку її проведення.

Разом з цим, відповідно до п. 198.1 ст. 198 Податкового кодексу України передбачено, що до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з: а) придбання або виготовлення товарів та послуг; б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності); в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України; г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу; ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Згідно з п. 198.2 ст. 198 Податкового кодексу України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг на оплату товарів/послуг, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата списання електронних грошей платника податків як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець постачальника; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов`язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою збільшення податкового кредиту лізингоодержувача (орендаря) для операцій з фінансового лізингу (фінансової оренди) є дата фактичного отримання об`єкта фінансового лізингу (фінансової оренди) таким лізингоодержувачем (орендарем).

Датою віднесення сум до податкового кредиту замовника з договорів (контрактів), визначених довгостроковими відповідно до пункту 187.9 статті 187 цього Кодексу, є дата фактичного отримання замовником результатів робіт (оформлених актами виконаних робіт) за такими договорами (контрактами).

Для товарів/послуг, постачання (придбання) яких контролюється приладами обліку, факт постачання (придбання) таких товарів/послуг засвідчується даними обліку.

Відповідно до п. 198.3 ст. 198 Податкового кодексу України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Пунктом 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України визначено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до Акту перевірки, завищення податкового кредиту в травні 2023 року становить 16230 грн, які складаються із завищення суми податкового кредиту при відображенні в податковій звітності взаємовідносин з контрагентами, які декларують господарські операції при відсутності можливості їх здійснення (недостатня кількість персоналу для надання послуг/виконання робіт; відсутня (або незначна наявність) основних засобів; відсутність технічної та матеріальної бази для виконання робіт/послуг, постачання ТМЦ; неможливість виробництва ТМЦ, відсутність фактичних виробників по ланцюгу придбання/реалізації товарів, робіт/послуг; неможливості реального здійснення платником податків господарських операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна або обсягу матеріальних ресурсів, економічно необхідних для виробництва товарів, виконання робіт або послуг тощо), а саме у господарських відносинах з наступними контрагентами: НВП «ПРОМТЕХСНАБ» Товариство інвалідів Київського району м. Харкова на суму ПДВ (придбання муфти з`єднувальної R32хR32) 3 570,00 грн; ТОВ «ТД «ПРОМ-КР» (придбання пристрою подачі напруги (УПН-П100, ТУ У 27.1-2.2014)) на суму 2480,00 грн та на суму 5940 грн; ТОВ «КОМПЛІТЕХ» (придбання датчика ДПМГ 2-100, датчика ДКПУ-22) на суму 4 240,00 грн.

Під час проведення перевірки позивачем надано контролюючому органу сертифікати якості у кількості 2 штуки на ізолятор ІТ-40, виданий ТОВ «Першотравенський завод електрофарфору», проте вказаний доказ відповідачем відхилено, зважаючи на те, що по ланцюгу постачання ТОВ «ТД «ПРОМ-КР» у квітні 2023 року відсутнє придбання у виробників та/або імпортерів товару ізолятор ІТ-40.

Тобто, відповідач дійшов висновку про нереальність походження товару, при цьому, не перевіривши повну інформацію.

Відтак, по взаємовідносинам позивача з вказаними контрагентами контролюючим органом не встановлено законне джерело походження товарів.

В ході аналізу даних, що містяться у ЄРПН та АІС «Податковий блок» та наданих до перевірки документів за перевіряємий період перевіркою встановлено відсутність придбання товару по ланцюгу постачання до ризикового контрагента.

При цьому, за умовами п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України, не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Водночас, відповідачем не надано доказів того, що позивачем віднесено наведені вище суми ПДВ до податкового кредиту за господарським операціями по податковим накладним, які не зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Щодо відсутності придбання товару по ланцюгу постачання.

Відповідно до ст. 1 «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» № 996-ХIV від 16.07.1999 року (далі - № 996-ХIV) господарська операція - дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

За приписами ч. 1 ст. 9 Закону № 996-ХIV підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Отже, правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування витрат, що враховуються при визначені об`єкта оподаткування, та податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання у власній господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами.

Разом з цим, аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат чи податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не було встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Відповідач, зменшуючи від`ємне значення суми податку на додану вартість не надав жодного доказу нереальності господарських операцій між позивачем та його контрагентами, проте зазначає про ризиковість та не можливість встановлення законного походження джерела придбаних позивачем товарів.

Таким чином, в акті перевірки відсутність реальності вчинення господарської діяльності пов`язується податковим органом з обставинами діяльності контрагентів, за ланцюгом постачання, що є неприпустимим як за законодавством України так і за міжнародними нормами.

Виходячи з наведеного, порушення, допущені одним платником податків, за загальним правилом, не впливають на права та обов`язки іншого платника податків. Крім того, чинне законодавство не покладає на підприємство обов`язок збирання інформації про стан господарської діяльності та порушення підприємств-контрагентів. Так само невиконання контрагентами своїх податкових обов`язків не може бути безумовним свідченням відсутності ділової мети та/або обізнаність платника податків із протиправним характером діяльності його контрагентів та відповідно недостовірності задекларованих даних податкового обліку платника податків.

Вказана правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 15.01.2019 року по справі №809/2918/13-а, що враховується судом, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Водночас, суд вірно враховав, що за наслідками усіх господарських операцій, які контролюючий орган вважає ризиковими, зареєстровано податкові накладні, податковий орган не здійснював безпосередню перевірку вказаних господарських операцій, тому покладання на позивача тягаря відповідальності у вигляді зменшення суми податкового кредиту за висновки, які не ґрунтуються на об`єктивно встановлених фактах та доведених порушеннях податкового законодавства є безпідставними.

Так, у акті перевірки відсутні будь-які докази про те, що позивачем недостовірно задекларовано відомості податкового обліку, за якими сформовано податковий кредит.

З огляду на викладене та, враховуючи, що відповідачем не надано жодного належного та допустимого доказу того, що господарські взаємовідносини між позивачем та його контрагентами НВП «ПРОМТЕХСНАБ» Товариство інвалідів Київського району м. Харкова, ТОВ «ТД «ПРОМ-К», ТОВ «КОМПЛІТЕХ», за якими відповідачем зменшено суму податкового кредиту позивача, не були здійснені фактично, а відомості, що містяться у ЄРПН та АІС «Податковий блок» за ланцюгом постачання не стосуються відносин між позивачем та його контрагентами, висновки відповідача щодо необхідності зменшення податкового кредиту є безпідставними, а податкове повідомлення-рішення № від 26.09.2023 року протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Податкове повідомлення-рішення № від 26.09.2023 року складено відповідачем на підставі п. 201.1, 201.10 статті 201, п. 89 підр. 2 розділу ХХ Податкового кодексу України за відсутність реєстрації податкової накладної.

Згідно п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

За умовами п. 89 підр. 2 розділу ХХ Податкового кодексу України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Так, позивач в рядку 14 декларації з ПДВ «коригування податкового кредиту» відобразило суму податкового кредиту на зменшення в сумі 139,00 грн з періодом травень 2019 року. Причина коригування повернення передплати. Розрахунок коригування ПДВ в ЄРПН не зареєстрований.

Відповідно до п. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Таким чином, у випадку повернення постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню, а розрахунок коригування підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Водночас розрахунок коригування в ЄРПН не може бути зареєстрований пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної.

При цьому, Податковим кодексом України та будь-яким іншим нормативно-правовим актом не встановлено обов`язок платника податків зареєструвати окрему податкову накладну за фактом повернення постачальником суми попередньої оплати за товар/послуги.

Норма п. 198.5 ст. 198 Податкового кодексу України дає підстави для висновку, що остання не регулює питання реєстрації податкової накладної за фактом повернення постачальникові попередньої оплати за товар/послуги, отже посилання відповідача на необхідність застосування до спірних правовідносин приписів п. 198.5 ст. 198 Податкового кодексу України є безпідставним.

З огляду на викладене, податкове повідомлення-рішення № від 26.09.2023 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2023 року в адміністративній справі №160/26161/23 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2023 року в адміністративній справі №160/26161/23 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Чабаненко