Справа № 640/2082/21
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2024-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2024 року м. Київ № 640/2082/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жука Р.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного (письмового) провадження адміністративну справу

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Деснянський»

до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської

міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Деснянський» (далі ОСББ «Деснянський», позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просить:

- визнати протиправним рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), оформлене листом від 21.10.2020 № 1191, про відмову позивачу у видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для об`єкту: будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Київ, вул. Пожарського, 16Б у Деснянському районі м. Києва на земельних ділянках з кадастровими номерами: :62:118:0200, :62:118:0202, :62:118:0204, :62:118:0205, :62:118:0206, :62:118:0207, :62:118:0208, :62:118:0209, :62:118:0210, :62:118:0211, :62:118:0212, :62:118:0213, :62:118:0214, :62:118:0300, :62:118:0301, :62:118:0302, :62:118:0303, :62:118:0304, :62:118:0305, :62:118:0306, :62:118:0307, :62:118:0308, :62:118:0309, :62:118:0310;

- зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації") видати позивачеві містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для об`єкту: будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Київ, вул. Пожарського, 16Б у Деснянському районі м. Києва на земельних ділянках з кадастровими номерами: :62:118:0200, :62:118:0202, :62:118:0204, :62:118:0205, :62:118:0206, :62:118:0207, :62:118:0208, :62:118:0209, :62:118:0210, :62:118:0211, :62:118:0212, :62:118:0213, :62:118:0214, :62:118:0300, :62:118:0301, :62:118:0302, :62:118:0303, :62:118:0304, :62:118:0305, :62:118:0306, :62:118:0307, :62:118:0308, :62:118:0309, :62:118:0310.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що подав вичерпний перелік необхідних документів для отримання містобудівних умов та обмежень, але відповідач безпідставно відмовив у їх видачі.

Позивач звертає увагу, що відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови, але в оскаржуваному листі міститься лише посилання на норму законодавства без зазначення конкретної причини для відмови.

Відповідач заперечив проти позову та зазначив, що отримання суб`єктом містобудування містобудівних умов та обмежень є обов`язковою передумовою та першим етапом здійснення проектування і будівництва об`єктів, тоді як позивач, пропустивши три першочергові етапи та побудувавши житловий будинок без отримання відповідних дозвільних документів, у такий спосіб намагається легалізувати самочинне будівництво.

Відповідач також зазначив, що під час опрацювання поданої заяви було встановлено, що зазначені позивачем земельні ділянки перебувають у власності третіх осіб, згода яких на використання ділянок під забудову не додавалася.

Окрім цього, всі зазначені земельні ділянки за своїм функціональним призначення відносяться до території зелених насаджень загального користування згідно з Генеральним планом міста Києва, а за даними Державного земельного кадастру цільове призначення земельних ділянок будівництво і обслуговування індивідуального житлового будинку, що виключає можливість будівництва багатоквартирного будинку.

Таким чином, підставою для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, що відповідає законодавчо визначені підставі для відмови.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.02.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 року вказаний Закон був опублікований в газеті «Голос України» №254 та набрав чинності 15.12.2022.

На адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом від 10.01.2023 №03-19/1908/23 «Про скерування за належністю справи» надійшли матеріали адміністративної справи № 640/2082/21.

29 листопада 2023 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Жуку Р.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.12.2023 року прийнято до провадження адміністративну справу та призначено її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Інших заяв чи клопотань по суті справи учасниками справи до суду не подано.

Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно частини другої статті 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

З урахуванням викладеного, керуючись положеннями частини другої статті 262 КАС України наявні підстави для розгляду справи в порядку письмового провадження.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням доказів, суд встановив такі обставини.

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Деснянський» є юридичною особою, створеною власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку по вул. Пожарського, 16-Б у Деснянському районі міста Києва для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

06 жовтня 2020 року позивач звернувся з заявою через Центр надання адміністративних послуг (реєстраційний № 65067-03-16 від 06.10.2020) до відповідача з заявою про видачу містобудівних умов та обмежень забудови за адресою: м. Київ, вул. Пожарського, 16-Б. До заяви позивач додав витяг з Державного земельного кадастру, довіреність, викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000, копію витягу з бази червоних ліній, копію проекту індивідуальної житлової забудови (містобудівного розрахунку).

Листом, затвердженим наказом від 21.10.2020 № 1191, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив, що подані документи розглянуто відповідно до частини третьої статті 29 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності» та відмовлено у наданні містобудівних умов та обмежень для будівництва житлового будинку по вул. Пожарського, буд. 16-Б у Деснянському районі м. Києва в порядку пунктів 1, 3 частини четвертої статті 29 зазначеного Закону.

Не погодившись з відмовою у наданні містобудівних умов та обмежень, позивач звернувся до суду з цим позовом.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, суд зазначає таке.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) визначає правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 3038-VI містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій. Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією

За приписами пункту 7 частини першої статті 2 Закону № 3038-VI планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів.

Згідно із статтею 26 Закону № 3038-VI суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

За приписами частини першої статті 29 Закону №3038-VI основними складовими вихідних даних є, у тому числі, (…) містобудівні умови та обмеження.

Згідно із частиною третьої статті 29 Закону №3038-VI містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000;

4) витяг із Державного земельного кадастру.

Проте відповідач відмовив позивачу у наданні містобудівних умов та обмежень, посилаючись на пункти 1, 3 частини четвертої статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Положеннями частини четвертої статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є:

1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; 2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; 3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання.

Тобто, законодавцем встановлено чіткий перелік підстав для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень і розширеному тлумаченню вказана норма не підлягає.

Суд встановив, що, відмовляючи у видачі містобудівних умов та обмежень, відповідач послався на пункти 1 та 3 частини четвертої статті 29 Закону без конкретної вказівки, яких саме з передбачених частиною третьою статті 29 Закону документів не було надано позивачем, як і не зазначено у чому полягає невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Лише одне посилання на норму закону без деталізації, якого саме документу з переліку, визначеного частиною третьою статті 29 Закону, не було надано замовником, вказує на те, що таке рішення не відповідає критерію обґрунтованості та суперечить положенням статті 29 Закону, яка імперативно встановлює необхідність обґрунтування рішення про відмову у видачі містобудівних умов та обмежень.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 30.03.2023 у справі № 640/22247/20.

Окрім цього, Верховний Суд у постанові від 20.10.2022 по справі № 640/18156/20 вже зауважував, що невиконання уповноваженим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Суд звертає увагу, що необхідно розрізняти юридичну підставу, як елемент підстави для прийняття відповідного рішення суб`єкта владних повноважень, та фактичну підставу, яка розкриває сукупність обставин, що характеризують (зумовлюють) юридичну підставу. Відображенням юридичної підстави є наведення у рішення органу містобудування відповідної норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яка передбачає відмову у наданні містобудівних умов та обмежень. Відображенням фактичної підстави вважається наведення конкретних обставин (фактів), існування яких вказує на наявність юридичної підстави. Тобто, що саме вказує на необхідність відмови у наданні містобудівних умов та обмежень, які саме умови не були дотримані заявником.

Суд також наголошує, що принцип належного урядування, як складова верховенства права, вимагає, щоб дії органів державної влади та місцевого самоврядування були не лише законними, але й обґрунтованими, зрозумілими та спрямованими на забезпечення захисту прав і законних інтересів громадян. У цьому контексті відповідач повинен забезпечити, щоб заявник мав чітке і повне розуміння причин відмови у наданні адміністративної послуги.

Це передбачає не лише формальне посилання на норми закону, але й наведення конкретних фактів і обставин, які обґрунтовують рішення про відмову, а також пояснення того, як ці обставини корелюють з вимогами законодавства. Лише в цьому разі заявник матиме реальну можливість усунути виявлені недоліки та повторно звернутися для отримання необхідної послуги.

Недотримання цього підходу суперечить принципу прозорості та відкритості, який є ключовим у діяльності органів влади, а також підриває довіру до них з боку суспільства. Такий підхід підтверджується судовою практикою, зокрема рішеннями Верховного Суду, які зазначають необхідність вмотивованості та деталізації актів індивідуальної дії, включаючи відмову у наданні адміністративних послуг.

Отже, обов`язком відповідача було забезпечити надання заявнику вичерпної інформації про недоліки його звернення, зокрема щодо того, яких саме документів не вистачає або в чому полягає невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації.

Таким чином, оскільки відповідачем не було прийнято належного законного рішення, з метою повного захисту законних прав та інтересів позивача, суд вважає, що належним способом захисту порушених прав останнього є зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву позивача про надання містобудівних умов та обмежень.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову.

VI. Судові витрати.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судом встановлено, що позивачем сплачено судового збору 2270 грн.

Зважаючи на викладене, судовий збір, сплачений позивачем, стягується на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), оформлене листом від 21.10.2020 № 1191.

Зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Деснянський» про надання містобудівних умов та обмежень забудови за адресою: м. Київ, вул. Пожарського, 16-Б, з урахуванням висновків у даній справі.

У задоволенні решти вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, 32, м. Київ, ідентифікаційний номер 26345558) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Деснянський» (вул. Пожарського, 16-Б, м. Київ, 02094, ідентифікаційний номер 42687320) судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Суддя Жук Р.В.