Справа № 320/33826/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 грудня 2024 року справа № 320/33826/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича щодо відкриття провадження у справі про порушення прав і свобод людини і громадянина за зверненням ОСОБА_2 (реєстр №Б-5417.3/23);

- визнати протиправними дії Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича щодо внесення подання від 19.06.2023 №5526.2/Б-5417.3/23/43.1;

- визнати протиправним та скасувати подання Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича від 19.06.2023 №5526.2/Б-5417.3/23/43.1.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та витребувано докази у справі від позивача та відповідача.

Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ; рнокпп НОМЕР_1 ).

При цьому, в ухвалі суду від 09.09.2024 про відкриття провадження було зазначено про те, що клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду буде розглянуто судом після надання доказів від відповідача.

24.09.2024 канцелярію суду зареєстровано клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 від 15.09.2024 про залишення позовної заяви без розгляду.

11.10.2024 канцелярією суду зареєстровано заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 від 03.10.2024 про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строків звернення до суду.

Також 11.10.2024 канцелярією суду зареєстровано подану особисто заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 від 15.09.2024 про відвід судді Кушнової А.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.10.2024 визнано відвід судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. в адміністративній справі №320/33826/24 необґрунтованим. Матеріали адміністративної справи №320/33826/24 передано до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду для вирішення питання про відвід у відповідності до вимог частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2024 (суддя Парненко В.С.) у задоволенні заяви третьої особи ОСОБА_2 про відвід судді Кушнової А.О. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення - відмовлено.

25.10.2024 канцелярією суду зареєстровано відзив Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини на позовну заяву від 23.09.2024 №12694.2/12851/1/24/55 із доданими до нього доказами у справі, із доказами направлення іншим учасникам справи.

25.10.2024 канцелярією суду зареєстровано клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 23.09.2024 №12734.2/12851/1/24/24/55 про залишення позовної заяви у справі №320/33826/24 без розгляду через пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до суду з даним позовом, встановленого статтею 122 КАС України, із доказами направлення іншим учасникам справи.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.11.2024 встановлено учасникам справи 10-денний строк з дня отримання копії даної ухвали суду для надання письмових пояснень та/або заперечень щодо клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 23.09.2024 №12734.2/12851/1/24/24/55 про залишення позовної заяви у справі №320/33826/24 без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до суду з даним позовом.

12.11.2024 канцелярією суду зареєстровано клопотання третьої особи від 10.11.2024 про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строків оскарження.

20.11.2024 канцелярією суду зареєстровано заяву (заперечення щодо клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про залишення позову без розгляду) представника позивача, подану через підсистему "Електронний Суд" 12.11.2024, в якій останній просить суд відмовити в задоволені клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про залишення позову без розгляду та визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду у даній справі.

Суд звертає увагу, що разом з позовною заявою позивачем подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Так, в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, представник позивача як у заяві про поновлення строку звернення до суду, так і в заяві (заперечення щодо клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про залишення позову без розгляду) представника позивача від 12.11.2024, посилається на те, що оскаржуване подання Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини та листування, що передувало його отриманню, Позивачу стало відомо, що назване було внесене в межах провадження у справі, відкритого 28.02.2023 Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини Лубінцем Д.В. при розгляді звернення ОСОБА_2 від 16.02.2023 щодо невиконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.02.2020 у справі № 640/18993/19, яке підлягає негайному виконанню. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду вказує, що постановою Шевченківського районного суду м.Києва від 24.11.2023 у справі № 761/33440/23 притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-40 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3400 грн. Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 14.05.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Відповідно, на думку представника позивача, підстави для звернення з позовом до суду для захисту своїх прав виникли після набранням законної сили рішенням у справі № 761/33440/23 (а саме з 14.05.2024).

Крім того, на думку представника позивача, у даному спорі має місце триваюче правопорушення, тобто проступок, пов`язаний із тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом, та на дату звернення до суду з цим позовом порушення законодавства тривають, оскільки подання уповноваженого Верховної ради України з прав людини від 19.06.2023 є чинним.

На підставі викладеного, просить відмовити в задоволенні клопотання Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про залишення позову без розгляду та визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду у даній справі.

Представник відповідача у клопотанні від 23.09.2024 про залишення позовної заяви без розгляду наголошує на пропуску позивачем строку звернення до суду та стверджує, що згідно відомостей вебсайту "Судова влада України" датою надходження позовної заяви ОСОБА_1 до Київського окружного адміністративного суду є 16.07.2024. Водночас, оскаржуване подання Уповноваженого від 19.06.2023 отримано позивачем 21.06.2023, а тому перебіг строку на звернення до суду для його оскарження розпочинається саме з цього дня і завершується 22.12.2023. На думку відповідача, причини пропуску строку звернення з даним позовом до суду, зазначені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду, доданій до позовної заяви, є неповажними. На думку відповідача, твердження позивача про те, що він дізнався або повинен був дізнатися про існування подання Уповноваженого від 19.06.2023 №5526.2/Б-5417.3/23/43.1 лише після набрання чинності рішенням суду загальної юрисдикції у справі №761/33440/23 є лише намаганням виправдати свій пропуск строку звернення до адміністративного суду. Крім того, відповідач вважає необґрунтованим твердження позивача про те, що відповідачем вчинено триваюче правопорушення, оскільки не виконав вимоги Уповноваженого саме позивач, а не навпаки.

Третя особа ОСОБА_2 у своїх клопотаннях від 15.09.2024, від 03.10.2024 та від 10.11.2024 про залишення позовної заяви без розгляду наголошує на пропуску позивачем строку звернення до суду та стверджує, що оскаржуване подання Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича від 19.06.2023 №5526.2/Б-5417.3/23/43.1 позивачем отримано 21.06.2023, проте позовну заяву до суду подано в липні 2024 року (останній день для подання позову є 22.12.2023), при цьому не надавши докази поважності причин пропуску такого строку.

Вирішуючи клопотання позивача про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із даним позовом, суд зазначає таке.

За правилами частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою статті 122 КАС України установлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 КАС України.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вирішуючи питання про поважність підстав пропуску строку звернення до суду, вказаних у заяві про поновлення строку звернення до суду та обґрунтованість заяви про поновлення строку звернення до суду, суд виходить з такого.

Аналіз викладених положень КАС України дає підстави для висновку про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням правової визначеності в публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Звернення до суду за межами строків, визначених у статі 122 КАС України, є підставою для повернення (залишення без розгляду) позовної заяви, якщо суд не дійде висновку, що вказаний строк позивачем був пропущений з поважних причин.

Отже строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, судом встановлено, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.02.2020 у справі №640/18993/19 позов ОСОБА_2 до Державної служби геології та надр України задоволено повністю: визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби геології та надр України від 04.09.2019 р. №175-к "Про звільнення ОСОБА_2 ": поновлено ОСОБА_2 на посаді начальника юридичного управління Державної служби геології та надр України з 05.09.2019; стягнуто з Державної служби геології та надр України на користь ОСОБА_2 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 61663,42 грн; допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_2 на посаді начальника юридичного управління Державної служби геології та надр України з 05.09.2019 та в частині стягнення з Державної служби геології та надр України на користь ОСОБА_2 суми середнього заробітку за один місяць в сумі 11400,00 грн.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.06.2020 у справі №640/18993/19 апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України - залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.02.2020 - без змін.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23.07.2020 у справі №640/18993/19 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державної служби геології та надр України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.02.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.06.2020 у справі №640/18993/19.

З матеріалів справи слідує, що Державною службою геології та надр України було прийнято наказ від 17.03.2020 №86-к про поновлення ОСОБА_2 на посаді начальника Юридичного управління Державної служби геології та надр України з 05.09.2019 року.

У подальшому, враховуючи, що станом на 19.06.2023 посада начальника Юридичного управління Державної служби геології та надр України не внесена до чинного штатного розпису, та на рівнозначній посаді керівника юридичної служби (Директора Департаменту правового забезпечення) Браіловську К.Е. не поновлено, Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини Лубінцем Д.В. Голові Державної служби геології та надр України Роману Опімаху внесено подання від 19.06.2023 №5526.2/Б-5417.3/23/43.1 з вимогами:

- вжити термінових заходів реагування спрямованих на відновлення порушеного конституційного права на працю ОСОБА_2 та здійснити виконання рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 24.02.2020 у справі №640/18993/19 шляхом поновлення ОСОБА_2 на посаді директора Департаменту правового забезпечення Держгеонадр;

- вжити термінових заходів реагування, спрямованих на здійснення всіх виплат середнього заробітку за період невиконання рішення суду в розмірі, передбаченому чинним законодавством;

- вжити термінових заходів реагування, спрямованих на зарахування відповідного трирічного стажу невиконання судового рішення у зв`язку з поновленням ОСОБА_2 на посаді керівника юридичної служби Держгеонадр згідно чинного штатного розпису.

У свою чергу, судом встановлено, що за невиконання оскаржуваного подання від 19.06.2023 № 5526.2/6-5417.3/23/23/43.1, 21.08.2023 заступником директора департаменту - начальником відділу прав у цивільному та адміністративному процесах Департаменту моніторингу додержання права на справедливий суд та процесуальних прав Коломійцем М.В. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно голови Державної служби геології та надр України ОСОБА_1 , що посягає на встановлений порядок управління, відповідальність за яке передбачена статтею 188-40 КУпАП, щодо не виконання останнім законних вимог Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Постановою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.11.2023 у справі №761/33440/23 притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-40 КУпАП. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-40 КУпАП (невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини або представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини) та застосовано до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 200 (двохсот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 536,80 грн.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 14.05.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково: постанову Шевченківського районного суду міста Києві від 24.11.2023 скасовано в частині накладення на ОСОБА_1 стягнення за ст. 188-40 КУпАП у виді штрафу в розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 грн, подальше провадження у цій справі закрито із підстав, передбачених п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, тобто у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП. Врешті постанову Шевченківського районного суду міста Києві від 24.11.2023 щодо ОСОБА_1 залишено без змін.

Не погоджуючись з правомірністю подання Уповноваженого Верховної Ради України від 19.06.2023 № 5526.2/6-5417.3/23/23/43.1, ОСОБА_1 звернувся до суду з даною позовною заявою.

Як було зазначено вище, початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено як день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

У позовній заяві позивачем зазначено, що оскаржуване подання Уповноваженого Верховної Ради України від 19.06.2023 № 5526.2/6-5417.3/23/23/43.1 було отримано останнім 21.06.2023.

Вказані позивачем обставини підтверджуються штрих-кодом із відомостями про реєстрацію вхідної кореспонденції Держгеонадра у правому нижньому куті оскаржуваного подання Уповноваженого Верховної Ради України від 19.06.2023 № 5526.2/6-5417.3/23/23/43.1, направленого на адресу голови Держгеонадр Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини .

Отже останній день строку звернення до суду з даним позовом - 22.12.2023.

У той же час, з даною позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду через канцелярію 16.07.2024, що підтверджується відповідним штампом відділу канцелярії Київського окружного адміністративного суду на першій сторінці позовної заяви, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, встановленого частиною першою статті 122 КАС України.

При цьому, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач посилається на те, що підстави для звернення з позовом до суду для захисту своїх прав виникли після набранням законної сили рішенням у справі № 761/33440/23 (а саме з 14.05.2024).

Вказані підстави, викладені представником позивача у заяві про поновлення строку на звернення до суду з позовом, суд вважає такими, що не перешкоджали зверненню до адміністративного суду із даним позовом. Факт оскарження позивачем постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 188-40 КУпАП за невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, не є непереборними обставинами, з підстав яких позивач не міг звернутись до адміністративного суду з даним позовом щодо оскарження подання Уповноваженого Верховної Ради України від 19.06.2023 № 5526.2/6-5417.3/23/23/43.1 в межах встановленого строку КАС України.

Жодних інших обставин, які б заважали позивачу звернутися до суду з цим позовом вчасно, матеріали справи не містять.

Окрім того, посилання представника позивача на те, що оскаржувані дії відповідача носять триваючий характер, також не можна вважати обставинами, що перешкоджали позивачу вчасно звернутися до суду, оскільки Кодексом адміністративного судочинства України та іншими нормативно-правовими актами не передбачено будь-яких виключень в частині обчислення початку строку звернення до суду.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися чи з інших не об`єктивних причин не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Отже суд зазначає, що жодних належних та допустимих доказів щодо поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом із зазначеними позовними вимогами, із змісту заяви про поновлення строку звернення до суду та заяви представника позивача від 12.11.2024 не вбачається, позивачем не зазначено, а судом не встановлено.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, враховуючи висновки суду щодо неповажності причин, які зумовили звернення до суду із порушенням шестимісячного строку на звернення до суду суд вважає за необхідне встановити позивачу строк для надання суду обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, навівши інші підстави для поновлення строку.

Частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з частинами тринадцятою-п`ятнадцятою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, навівши інші підстави для поновлення строку.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 із позовом до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зазначені у заяві про поновлення строку до суду, доданій до позовної заяви та заяві представника позивача від 12.11.2024.

2. У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду з позовом до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Лубінця Дмитра Валерійовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 , про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення - відмовити.

3. Позовну заяву залишити без руху.

4. Протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, навівши інші підстави для поновлення строку.

5. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовну заяву буде залишено без розгляду відповідно до частини 15 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

6. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.