Справа № 200/7767/24
Суддя: Аляб'єв І.Г.
Дата ухвалення: 2024-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

13 грудня 2024 року Справа №200/7767/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Аляб`єв І.Г., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та зобов`язання вчинити дії,

у с т а н о в и в:

06.11.2024 ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 в якому просить визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) додаткової винагороди, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану, у розмірі, збільшеному до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно дням перебування на стаціонарному лікуванні, внаслідок поранення, пов`язаного із захистом Батьківщини, за період з 07.06.2023 - 12.06.2023 року, 13.06.2023 - 27.07.2023 року, 27.07.2023 - 01.08.2023 року, 01.08.2023 - 11.08.2023 року, 09.08.2023 - 03.11.2023 року, 06.11.2023 - 25.12.2023 року, 02.01.2024 - 10.01.2024 року, 10.01.2024 - 08.02.2024 року, 08.02.2024- 19.03.2024 року, з урахуванням виплачених сум; зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) додаткової винагороди, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану, у розмірі, збільшеному до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно дням перебування на стаціонарному лікуванні, внаслідок поранення, пов`язаного із захистом Батьківщини, за період з 07.06.2023 - 12.06.2023 року, 13.06.2023 - 27.07.2023 року, 27.07.2023 - 01.08.2023 року, 01.08.2023 - 11.08.2023 року, 09.08.2023 - 03.11.2023 року, 06.11.2023 - 25.12.2023 року, 02.01.2024 - 10.01.2024 року, 10.01.2024 - 08.02.2024 року, 08.02.2024- 19.03.2024 року, з урахуванням виплачених сум.

Позивач звільнений від сплати судового збору відповідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Ухвалою суду від 11.11.2024 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду надання суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з викладенням обставин та доказів поважності його пропуску, уточнену позовну заяву з зазначенням місцезнаходження, поштового індексу, відомі номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти відповідача, власну адресу електронної пошти позивача; адвокатський запит (який надсилався відповідачу в порядку досудового врегулювання спору) та відповідь на нього (за наявності).

25.11.2024 представником позивача на адресу суду надіслано клопотання про поновлення строку звернення до суду в якому наведені позивачем у заяві про поновлення строків звернення до суду доводи зводяться до того, що позивач перебував на лікарняному, що підтверджується, випискою-епікризом із медичної картки стаціонарного хворого №22822.

Ухвалою суду від 02.12.2024 продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви.

09.12.2024 представник позивача надала до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду . В обгрунтування клопотання зазначає, що причини пропущення визначеного законом строку, вважає поважними, адже після звільнення з військової служби (20.03.2024 року), отримав лише витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 , а письмового повідомлення про нараховані та виплачені при звільненні суми індексації грошового забезпечення ОСОБА_1 отримано не було.

Із виписки АТ КБ «ПриватБанк» видно, що датою звернення до банку було 26.06.2024 року; після отримання виписки запідозрив, що виплати за тяжке поранення, пов`язане із захистом Батьківщини здійснені не всі.

Прошу врахувати той факт, що хоча ОСОБА_1 пропустив 3-ох місячний термін для звернення до суду, але дані обставини були об`єктивно непереборні, адже пов`язані зі станом здоров`я який змінився після поранення, та навіть після звільнення з військової служби у березні 2024 року працездатність не було відновлено.

Просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду.

Вирішуючи клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, проаналізувавши наведені ним обставини та докази, суд виходить з наступного.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Верховний Суд у постанові від 03.08.2023 у справі № 280/6779/22 зазначив, що зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 06.04.2023 у справі № 260/3564/22 та у постановах від 19.01.2023 у справі № 460/17052/21 та від 25.04.2023 у справі № 380/15245/22.

Тобто, з 19.07.2022 року відсутня законодавча норма щодо звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати без обмеження будь-яким строком, відтак застосуванню підлягає тримісячний строк.

У постанові Верховного Суду від 26.10.2023 року по справі № 380/653/23 сформовано наступну правову позицію: "Отже, до правовідносин у цій справі застосуванню підлягають норми частини другої статті 233 КЗпП України, у редакції після 19 липня 2022 року, які, в свою чергу, передбачають тримісячний строк звернення до суду з позовом про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні. При цьому, перебіг такого строку слід розраховувати з дня одержання працівником письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні".

В порядку частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, на підставі статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У той же час, рішенням Європейського Суду з прав людини по справі "Іліан проти Туреччини" визначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Враховуючи вищезазначені норми та доводи позивача, суд вважає їх достатніми та дійшов висновку про визнання поважними причини пропуску строку звернення позивача до суду.

Суд звертає увагу, що питання доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Так, у рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13.01.2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28.10.98 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Зазначене визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі "Іліан проти Туреччини" Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді.

На переконання суду в питаннях оцінки поважності причин пропуску строку звернення до суду, необхідно уникати вияву надмірного формалізму, що може розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Позовна заява подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), її належить розглядати за правилами адміністративного судочинства. Адміністративний позов подано у строк, установлений законом. Підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України, немає.

Відповідно до приписів ч. 8 ст. 171 КАС України, питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви.

Позовна заява відповідає вимогам статтям 160, 161, 172 КАС України, підсудна Донецькому окружному адміністративному суду, подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність. Позовну заяву належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно приписів статті 12 та глави 10 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій ст. 258 КАС України.

За таких обставин, суд приходить до висновку про відкриття провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Для ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення у цій справі, керуючись статтями 77, 80 КАС України, суд вважає за необхідне витребувати докази у відповідача.

Керуючись ст.ст. 12, 80 171, 258-263 КАС України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду задовольнити.

Поновити строк звернення до суду із адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними та зобов`язання вчинити дії та відкрити провадження в адміністративній справі №200/7767/24.

Справу розглянути суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Витребувати у Військової частини НОМЕР_1 належним чином засвідчені копії наказів про зарахування, звільнення та виключення позивача зі списків особового складу; довідку з розрахунком нарахованої і виплаченої позивачу додаткової винагороди, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України №168 за період з 07.06.2023 - 12.06.2023 року, 13.06.2023 - 27.07.2023 року, 27.07.2023 - 01.08.2023 року, 01.08.2023 - 11.08.2023 року, 09.08.2023 - 03.11.2023 року, 06.11.2023 - 25.12.2023 року, 02.01.2024 - 10.01.2024 року, 10.01.2024 - 08.02.2024 року, 08.02.2024- 19.03.2024; довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з 07.06.2023 по 19.03.2024 включно із зазначенням усіх її складових (посадовий оклад, військове звання, надбавки, премії, винагороди та інше); докази (копії наказів, рапортів, довідок) щодо отримання ОСОБА_1 поранень та направлення його на лікування з 07.06.2023 по 19.03.2024.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі; строк для подання заперечення щодо відповіді позивача на відзив (в разі її подання позивачем) протягом трьох днів з дня її отримання.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом трьох днів з дня його отримання.

Звернути увагу учасників справи, що заяви по суті справи (відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення щодо відповіді позивача на відзив, пояснення) повинні відповідати вимогам ст.ст.162 - 165 КАС України, які також регулюють порядок їх подання до суду та надіслання іншим учасникам справи.

Звернути увагу учасників справи на те, що на період дії воєнного стану, введеного в Україні з 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», згідно з рекомендаціями Ради суддів України від 02.03.2022 (про те, що в умовах воєнного стану режим роботи кожного суду визначається окремо) та наказом голови Донецького окружного адміністративного суду від 26.02.2022 №14/1-г «Про запровадження особливого режиму роботи Донецького окружного адміністративного суду у вигляді дистанційної роботи», режим роботи суду передбачає направлення учасниками справи всіх процесуальних документів до суду через їх особистий кабінет в підсистемі «Електронний суд», а в разі неможливості користування вказаною підсистемою на офіційну електронну адресу суду (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом).

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://adm.dn.court.gov.ua/sud0570.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає, крім випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності.

Суддя І.Г. Аляб`єв