Справа № 160/13121/24
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2024-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі,
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій з урахуванням її уточнення від 05.06.2024 р., просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 86 від 16.04.2024 року про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ НПУ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » № 699 о/с від 30.04.2024 року про звільнення зі служби в поліції інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ НПУ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;
- поновити на службі в Департаменті поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на посаді інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ НПУ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що він старший лейтенант поліції, наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 30.04.2024 р. №699 о/с, був звільнений зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби на підставі наказу від 16.04.2024 р. № 88. При цьому, лише 02.05.2024 року засобами поштового зв`язку він отримав супровідний лист від 30.04.2024 р. №5490/01/59/14-2024, копію наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 16.04.2024 р. №86, витяг із наказу від 30.04.2024 р. № 699 о/с. На його думку, вищевказані накази є протиправними та підлягають скасуванню, з огляду на наступне. Так, його звільнення відбулося в період оскарження наказу про переведення та наказу про призначення до ДПОП «ОШБ «Лють». Крім того, відповідачем не аргументовано, що саме в зазначеному в наказі періоди він був відсутній на службі з 25.03.2024 р. по 03.04.2024 р. Він також зазначає, що його звільнення відбулося після отримання письмового попередження від відповідача про скорочення штату та саме посади на яку його було призначено, до сплину двомісячного строку вказаного попередження. Зазначені обставини й стали підставою для звернення з позовом до суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.05.2024 року позовна заява була залишена без руху через невідповідність приписам ст.ст.160, 161 КАС України та запропоновано позивачу, у десятиденний строк з дня отримання ухвали суду, усунути недоліки позовної заяви.
На виконання ухвали суду, 05.06.2024 року позивачем надано до суду заяву про усунення недоліків, до якої додано клопотання про витребування доказів та уточнений позов.
Ухвалою суду від 10.06.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
09.07.2024 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що в ході службового розслідування було встановлено факт відсутності на службі без поважних причин інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . У зв`язку з чим, за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1, 6 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, внутрішнього розпорядку для поліцейських, державних службовців та працівників ДПОП «ОШБ «Лють», затвердженого наказом т.в.о. начальника ДПОП «ОШБ «Лють» від 28.07.2023 р. №346, як наслідок, відсутність на службі в період з 25.03.2024 р. до 03.04.2024 р. без поважних причин, враховуючи вимоги наказу Національної поліції України від 19.07.2022 р. №507, відповідно до пункту 1 Розділу VII проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 застосовано до інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 30.04.2024 р. №699 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення. Крім того, на переконання позивача, що він ніколи не служив в ДПОП «ОШБ «Лють», зазначено про те що його ще наказом від 09.02.2024 року звільнено з попереднього місця служби та переведено до ДПОП «ОШБ «Лють». На підставі наведеного, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
До суду 24.07.2024 року від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що ні з відзиву, ні з інших письмових доказів наданих відповідачем про його відсутність не зрозуміло якими обставинами було викликане проведення перевірки особового складу саме з 25.03.2024 року. Окрім того вказав, що його звільнення відбулося після отримання письмового попередження від відповідача про скорочення штату та саме посади на яку його було призначено, до сплину двомісячного строку вказаного попередження. На час подання посадовою особою управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» рапорту про його відсутність на службі з 25.03.2024 р. до 03.04.2024 р. та на час проведення службового розслідування, винесення оскаржуваних наказів відповідачу було відомо про оскарження до суду наказу про переведення та наказу про призначення до ДПОП «ОШБ «Лють» та про те, що до служби за новим місцем призначення він не приступав. За таких обставин, позивач просив суд позов задовольнити з підстав викладених у ньому.
05.08.2024 року до суду від відповідача надійшли заперечення, в яких щодо аргументів позивача про те, що йому не були направлені матеріали службового розслідування, зазначено наступне. Відповідно до підпункту 14 пункту 2 Розділу ІІІ Повноваження голови та членів дисциплінарних комісій Положення № 893 голова дисциплінарної комісії після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилося службове розслідування, забезпечує ознайомлення його із затвердженим висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, з дотриманням вимог законодавства України. Позивач не подавав рапорт на ознайомлення з висновком службового розслідування, не цікавився ходом службового розслідування відносно себе. Крім того, власне позивач сам підтверджує, що він не виходив на службу у зв`язку із тим, що подав до суду позов про оскарження наказу про його переведення. Однак, факт звернення до суду та розгляд справи ніяк не зупиняє виконання наказу про переведення, тобто позивач повинен був виконати наказ та виходити на службу до ДПОП «ОШБ «Лють». Також відповідач зауважив, що ним не порушено ані процедури проведення службового розслідування, ані процедуру видання наказу про реалізацію та застосування дисциплінарного стягнення. Так, на час проведення службового розслідування позивач не надав жодного доказу на підтвердження своєї відсутності на службі.
Розпорядженням в.о. керівника апарату суду від 09.09.2024 року №513д призначено повторний автоматизований розподіл справи, у зв`язку зі звільненням ОСОБА_2 з посади судді за її поданням заяви про відставку, ухваленим рішенням Вищої ради правосуддя від 13.08.2024 року №2451/0/15-24.
Ухвалою суду від 13.09.2024 року прийнято справу до свого провадження, розгляд справи розпочато спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію сторін, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставин справи.
Судом встановлено, що наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 09.02.2024 р. № 138 о/с «По особовому складу», відповідно до частин 1, 7 та 8 статті 65 Закону №580-VIII, на підставі листа ДПОП «ОШБ «Лють» від 09.02.2024 р. № 932-2024 та доповідної записки УКЗ ГУНП в Дніпропетровській області від 09.02.2024 р. № 20/617, переведено для подальшого проходження служби до ДПОП «ОШБ «Лють», з 09.02.2024 року ОСОБА_1 , у зв`язку з чим останнього звільнено з посади інспектора відділення документування полку поліції особливого призначення ГУНП в Дніпропетровській області.
Згідно із наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 09.02.2024 р. № 136 о/с «По особовому складу», відповідно до частини 7 статті 65 Закону № 580-VIII, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який прибув із ГУНП в Дніпропетровській області, з 09.02.2024 р. призначено з 09.02.2024 року інспектором відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ «Лють». Підстава: наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 09.02.2024 р. № 138 о/с.
До відділу моніторингу УПОП ДПОП «ОШБ «Лють» надійшли рапорти про відсутність на службі без поважних причин інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення №3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 28.03.2024 р. № 235 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії», з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки причин і обставин можливого порушення службової дисципліни, відповідно до вимог статей 14, 15 та 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС від 07.11.2018 р. № 893, на підставі рапорту про відсутність на службі без поважних причин інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , було призначено за вищевказаними фактом службове розслідування у формі письмового провадження та утворено відповідну дисциплінарну комісію.
03.04.2024 р. т.в.о. начальника управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» затверджено висновок службового розслідування за фактом відсутності на службі без поважних причин інспектора відділення документування штурмового батальйону №3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Висновком службового розслідування встановлено таке.
До відділу моніторингу УПОП ДПОП «ОШБ «Лють» надійшли рапорти про те, що інспектор відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» старший лейтенант поліції ОСОБА_1 з 25.03.2024 р. на службі не з`являвся, на зв`язок не виходить.
Дисциплінарною комісією були надіслані запити до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області», Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Луганській області» та УФЗБО ДОП «ОШБ «Лють», щодо отримання інформації про наявність або відсутність медичних висновків про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 в період з 25.03.2024 р. по теперішній час. У відповідях Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області» та Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Луганській області» інформацію про наявність відкритих листів непрацездатності не надано через лікарську таємницю. У відповіді на надісланий запит, УФЗБО ДОП «ОШБ «Лють» повідомило про відсутність відомостей щодо лікарняних позивача за період з 25.03.2024 р. по 03.04.2024 р.
3 25.03.2024 р. по теперішній час ОСОБА_1 на службі так і не з`явився про що були складені акти про відсутність на службі від 28.03.2024 р. № 4119/59/14-2024, від 28.03.2024 р. № 4120/59/14-202, від 27.03.2024 р. № 4069/59/14-2024, від 28.03.2024 р. № 4121/59/14-2024, від 29.03.2024 р. № 4128/59/14-2024, від 01.04.2024 р. № 4319/59/14-2024, від 02.04.2024 р. № 4347/59/14-2024, від 03.04.2024 р. № 4370/59/14-2024.
В ході проведення службового розслідування у своїх поясненнях полковник поліції ОСОБА_3 зазначив, що перебуває на посаді командира штурмового батальйону № 3 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» з 09.02.2024 р. Станом на 02.04.2024 року ОСОБА_1 відсутній на службі без поважних причин, за наявною інформацією на лікарняному не перебуває, на зв`язок не виходить, від проходження служби відмовився, виконувати обов`язки в даному підрозділі не бажає.
Аналогічні пояснення надала начальник штабу штурмового батальйону № НОМЕР_1 полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майор поліції ОСОБА_4 (0007488).
Під час службового розслідування були опитані старший інспектор відділення кадрового забезпечення штурмового батальйону № 3 полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» капітан поліції ОСОБА_5 , який повністю як змістовно так і хронологічно підтвердив відомості, викладені у поясненнях ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Таким чином, за сукупним аналізом наявних матеріалів службового розслідування, оцінивши їх зв`язок та достатність, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що інспектор відділення документування штурмового батальйону № 3 полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ «Лють» старший лейтенант поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі в період з 25.03.2024 р. до теперішнього часу, чим порушив службову дисципліну та вчинив дисциплінарний проступок.
Висновком службового розслідування пропонується, зокрема, за порушення вимог пунктів 1, 6 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII, внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців, та працівників ДПОП «ОШБ «Лють», затвердженого наказом т.в.о. начальника ДПОП «ОШБ «Лють» від 28.07.2023 р. №346, як наслідок, відсутність на службі в період з 25.03.2024 р. до 03.04.2024 р. без поважних причин, враховуючи вимоги наказу Національної поліції України від 19.07.2022 р. №507, відповідно до пункту 1 Розділу VII проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. №893 застосувати до інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Згідно із наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 16.04.2024 р. №86 «Про застосування дисциплінарного стягнення» за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1 та 6 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 4 та 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. № 2337-VIII та Внутрішнього розпорядку для поліцейських, державних службовців та працівників ДПОП «ОШБ «Лють», від 28.07.2023 р. №346, що виразилось в безпідставній відсутності на службі в період з 25.03.2024 р. до 03.04.2024 р., відповідно до вимог підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 р. № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» наказано застосувати до інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють» старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Крім того, пунктом 2 вищевказаного наказу було наказано Управлінню фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ( ОСОБА_6 ) дні невиходу на службу із 25.03.2024 р. до 03.04.2024 р. вважати прогулами і грошове забезпечення за зазначені дні не виплачувати.
Згідно із витягом з наказу ДПОП «ОШБ «Лють» від 30.04.2024 р. № 699 о/с «По особовому складу», відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини першої статті 77 старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0048169), інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють», із 30.04.2024 року. Підстава: наказ ДПОП «ОШБ «Лють» від 16.04.2024 р. № 86.
Судом також встановлено, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 року у справі №160/4741/24 у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » про визнання протиправними та скасування наказів та поновлення на службі відмовлено повністю. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 24.10.2024 року у справі №160/4741/24 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 року залишено без змін.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 р. № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII).
Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (стаття 2 Закону №580-VIII).
Відповідно до статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно із частин 1, 4 статті 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Відповідно до ч.1 ст.59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
За змістом ч.1 ст.17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
В силу ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
В частині першій статті 19 Закону №580-VIII зазначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.2 ст.19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 р. №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Згідно із преамбулою до Дисциплінарного статуту цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом частини 3, 5 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга статті 14 Дисциплінарного статуту).
Положення частин 3, 7 статті 14 Дисциплінарного статуту передбачають, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
В подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався та на час розгляду справи не припинений та не скасований.
Розділом V Дисциплінарного статуту унормовано особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Так, відповідно до частин 1, 2 статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
За змістом частин 3, 5 та 6 статті 26 Дисциплінарного статуту, службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення (ч.1 ст.27 Дисциплінарного статуту).
Аналогічні положення містить Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. № 893 (далі - Порядок №893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Згідно із пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень пунктів 1-3, 4 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
У разі перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці, що підтверджено документально (далі - відсутність на службі за вагомих обставин), час відсутності його на службі не зараховується до строку проведення службового розслідування, про що видається наказ про відсутність на службі за вагомих обставин за підписом особи, яка призначила службове розслідування.
Службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VІ Порядку № 893).
Відповідно до пунктів 1, 2 розділу VII Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє (частина 12 статті 19 Дисциплінарного статуту).
Згідно із статтею 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Відповідно до положень частин 1, 2 статті 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.
Отже, вчинення протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні ним службової дисципліни, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.
Аналіз наведених норм права та встановлених обставин справи дає можливість дійти висновку, що відповідачем було призначено та проведено службове розслідування відповідно до вимог закону.
Згідно із ч.1 ст.23 Закону №580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.
Частиною другою статті 24 Закону №580-VIII визначено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь в обороні України, у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.01.2023 р. №30 «Про утворення територіального органу Національної поліції», було утворено, юридичну особу публічного права міжрегіональний територіальний орган Національної поліції - Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».
Відповідно до пункту 1 розділу II Положення про Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » затвердженого наказом Національної поліції України від 31.01.2023 р. №66 основним завданням Департаменту є участь у реалізації державної політики у сфері охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, забезпечення публічної (громадської) безпеки і порядку, оборони України, виконання завдань територіальної оборони, забезпечення та здійснення заходів правового режиму надзвичайного або воєнного стану, у тому числі шляхом взаємодії з іншими складовими сектору безпеки і оборони України.
Згідно із статтею 91 Закону №580-VIII, особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських:
1) службу у святкові та вихідні дні;
3) службу з нерівномірним графіком;
4) службу в нічний час.
Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.
Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.
Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.
Крім того, наказом ДПОП «ОШБ «Лють» від 28.07.2023 р. №346 затверджено внутрішній розпорядок дня поліцейських, державних службовців та працівників ДПОП «ОШБ «Лють», відповідно до якого: початок робочого дня - о 09.00 год.; обідня перерва - 45 хв.: з 13.00 год. по 13.45 год.; закінчення робочого дня: з понеділка по четвер о 18.00 год., у п`ятницю - у 16:45 год.; напередодні святкових днів: з понеділка по четвер - о 17:00 год., у п`ятницю о - 15:45 год. Вихідні дні субота та неділя. Рекомендований час прибуття на робоче місце - 8:45 год. Святкові дні тимчасово на період дії на території України правового режиму воєнного стану скасовуються згідно із Законом України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 року №2136-ІХ). На період дії на території України правового режиму воєнного стану на поліцейських територіальних (відокремлених) та стройових підрозділів Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » поширюються вимоги наказу Національної поліції України від 09.08.2022 року №568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» (зі змінами).
Під час судового розгляду справи також встановлено, що висновком про результати проведення службового розслідування за фактом відсутності на службі були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Так, відсутність інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ОСОБА_1 у період з 25.03.2024 р. по 29.03.2024 р., з 01.04.2024 р. по 03.04.2024 р. на службі (робочому місці) у приміщенні адміністративної будівлі тимчасового міста розташування УПОП №3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: вул.Данила Самойловича, 5, м.Дніпро, підтверджується актами про відсутність на службі.
З пояснень заступника командира штурмового батальйону № НОМЕР_1 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » полковника поліції ОСОБА_3 зокрема встановлено, що перебуває на посаді командира штурмового батальйону № НОМЕР_1 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » з 09.02.2024 р. Станом на 02.04.2024 року ОСОБА_1 відсутній на службі без поважних причин, за наявною інформацією на лікарняному не перебуває, на зв`язок не виходить, від проходження служби відмовляється, виконувати обов`язки в даному підрозділі не бажає, аналогічні пояснення надала начальник штабу штурмового батальйону № НОМЕР_1 полку УПОП №3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » майор поліції ОСОБА_4 .
Під час службового розслідування був опитаний старший інспектор відділення кадрового забезпечення штурмового батальйону № НОМЕР_1 полку УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » капітан поліції ОСОБА_5 який повністю як змістовно та і хронологічно підтвердив відомості, викладені у поясненнях ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Також, з метою реалізації права на захист та отримання пояснення в рамках проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією було направлено на адресу мешкання позивача та на месенджери його мобільного номеру телефона, офіційне повідомлення (виклик) про необхідність прибуття для надання пояснень в рамках службового розслідування, що підтверджується відповідними скріншотами та чеками відправки.
Відповідно до акту про відмову від надання пояснень від 02.04.2024 р. зафіксовано факт відмови ОСОБА_1 .
Суд вважає, що позивача не було позбавлено можливості надати свої пояснення чи подати відповідні докази поважності причин своєї відсутності на службі у вказаний період, у будь-який можливий спосіб, наприклад засобами поштового або електронного зв`язку на адресу відповідача. До того ж, у разі неможливості самостійного подання пояснень та інших доказів позивач мав можливість скористатися правом на правничу допомогу.
Проте ні відповідачу, ні до суду позивач не надав доказів поважності причин його відсутності на службі з 25.03.2024 р. по 03.04.2024 р., а саме: на службі у приміщенні адміністративної будівлі тимчасового міста розташування УПОП № 3 ДПОП «ОШБ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: вул.Данила Самойловича, 5, м.Дніпро.
Наведені обставини не спростовано позивачем, окрім фактичного заперечення про їх врахування під час службового розслідування.
Разом з тим, 29.03.2024 року дисциплінарною комісією було направлено запит до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ДПОП «ОШБ «Лють» щодо можливого перебування позивача на лікарняному. Однак, у відповіді на запит УФЗБО ДПОП «ОШБ «Лють» повідомлено, що про відсутність відомостей щодо лікарняних позивача за період з 25.03.2024 р. по 03.04.2024 р.
Також суд зауважує, що дійсно листом від 08.04.2024 р. № 4586/59/14-2024 позивача повідомлено про скорочення його посади у зв`язку зі штатними змінами та те, що йому буде запропонована рівнозначна посада в УПОП № 3 ДПОП «ОШБ «Лють». При цьому до 08.04.2024 року, а саме у період з 25.03.2024 р. по 03.04.2024 р. він вже не з`являвся на службі.
Таким чином, комісією з проведення службового розслідування вірно зазначено про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до частин 1, 2 статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.
Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.
У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
За приписами п.4 ч.1 ст.40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані роботодавцем у випадках прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин.
Відповідно до пп.2 п.1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 р. № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м.Севастополі, областях та м.Києві, державних установ, що належать до сфери управління Національної поліції (відповідно до компетенції), визначено застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних правопорушень, незаконного застосування табельної вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу, до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Суд також звертає увагу на те, що дисциплінарний проступок позивачем було вчинено в період воєнного стану.
Змістовне тлумачення цієї норми зумовлює висновок про те, що вона не встановлює правила про почергове застосування дисциплінарних стягнень, натомість передбачає, що кожне нове стягнення не може бути менш суворим, ніж попереднє. Зворотній підхід дозволяв би вчинення дисциплінарних проступків будь-якої тяжкості без можливості звільнення особи з Національної поліції, що не відповідає меті існування Національної поліції - служити суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою.
Отже, повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.
За вказаних обставин, суд вважає, що наказ Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 16.04.2024 р. № 86, прийнято відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, передбачений чинним законодавством, відповідає критеріям, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, що в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для його скасування.
Відповідно, підстави для визнання протиправним та скасування наказу Департаменту поліції особливого призначення "Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України " ІНФОРМАЦІЯ_1 " «По особовому складу» від 30.04.2024 року №699 o/c також відсутні.
Разом з тим, заявлені позовні вимоги про поновлення на службі в Департаменті поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « ІНФОРМАЦІЯ_1 » на посаді інспектора відділення документування штурмового батальйону № 3 полку управління поліції особливого призначення № 3 ДПОП «ОШБ НПУ « ІНФОРМАЦІЯ_1 », старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовних вимог, у задоволенні яких судом було відмовлено.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що тягар доказування у спорі покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову повністю з викладених вище підстав.
Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати між сторонами не розподіляються.
На підставі викладеного, та керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд,
УХВАЛИВ:
Судовий збір не стягується.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма