Справа № 162/1105/24
Суддя: Савич А. С.
Дата ухвалення: 2024-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 162/1105/24
Провадження № 2-а/162/82/2024
ЛЮБЕШІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(про залишення позовної заяви без руху)

12 грудня 2024 року селище Любешів

Любешівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого - судді Савича А.С.,

з участю секретаря судового засідання Гичук О.М.,

розглядаючи в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся 02.12.2024 до суду з даним адміністративним позовом.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 просить скасувати постанову за справою про адміністративне правопорушення серії ВН № 330 від 09.09.2024, винесеної начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , про притягнення його - ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17000,00 грн та провадження у справі закрити.

Окрім того, позивач просить поновити йому строк для звернення до суду, вважати його пропущеним з поважних причин. Посилається на те, що про існування оскаржуваної постанови він дізнався лише 21.11.2024, отримавши її копію в приміщенні Любешівського відділу державної виконавчої служби у Камінь-Каширському районі Волинської області. В оскаржуваній постанові зазначено, що її копію надіслано АТ «Укрпошта» 03.10.2024, номер поштового відправлення 121, однак за цим номером лист був вручений комусь за довіреністю. А відтак з незалежних від нього причин був пропущений строк на оскарження постанови.

Ухвалою судді Любешівського районного суду Волинської області від 02.12.2024 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення. Питання щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду постановлено вирішити під час судового розгляду справи.

Встановлено, що справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з проведенням судового засідання та повідомленням (викликом) сторін, судове засідання для розгляду справи провести о 16 год 30 хв 12.12.2024 у приміщенні Любешівського районного суду Волинської області, про що належним чином повідомлено учасників справи (а.с.17).

Позивач ОСОБА_1 у призначене судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суд не повідомив. У позові просив розгляд справи проводити без його участі (а.с. 18, 19).

Представник відповідача Корецька А. у призначене судове засідання також не прибула. Подала до канцелярії суду 10.12.2024 заяву про розгляд справи без її участі.

В канцелярію суду 10.12.2024 від представника відповідача також надійшов відзив на позовну заяву, до якого долучено додатки, зокрема, копії протоколу про адміністративне правопорушення ВН 330/330 від 20.07.2024 щодо ОСОБА_1 за ч.3 ст. 210 КУпАП, журналу вихідних документів, повістки № 300158, акта про відмову отримання повістки від 20.07.2024, повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи щодо нього та інші документи.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

З урахуванням наведеного, а також змісту заяв позивача та представника відповідача, суд вважає за можливе вирішити питання щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду без учасників справи, за наявними матеріалами справи.

У відповідності до вимог ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить такого висновку.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, відповідно до ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як убачається із доданої до позовної заяви копії оскаржуваної постанови ВН № 330, постановленої начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , вона датована 09.09.2024.

Таким чином, останнім днем звернення до суду із вказаним позовом щодо

постанови ВН № 330 було 19.09.2024.

Утім, позивач звернувся з цим позовом лише 02.12.2024, тобто, з пропуском десятиденного строку для звернення до суду з адміністративним позовом.

Як було зазначено за ч.2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови). Особливістю перебігу строку, встановленого зазначеною нормою, є те, що він розпочинається з дня ухвалення суб`єктом владних повноважень рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, в аспекті цієї справи з дня ухвалення начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 постанови ВН № 330.

Згідно з ч.6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. §33 рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (заява №45783/05).

ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»/«Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» (заява №28090/95) зазначив, що правила стосовно строків оскарження, безсумнівно, мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні очікувати, що ці правила будуть застосовуватися (§45).

Стосовно строків в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.10.2023 (справа №990/139/23, провадження №11-133заі23) вказала таке:

«Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою».

Згідно з Актом про відмову отримання повістки від 20.07.2024 та змісту повістки № 300158, ОСОБА_1 відмовився від отримання повістки про виклик на 09 год 00 хв 22.07.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_2 . Текст повістки було доведено до відома ОСОБА_1 старшим інструктором та стрільцем 1-відділення охорони взводу 2-го відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відповідно (а.с.27, 28).

Цього ж дня - 20.07.2024 щодо позивача у його присутності було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 210 КУпАП № 330/330. Під час складення протоколу ОСОБА_1 було роз`яснено його права та обов`язки, передбачені статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП, як особі, яку притягують до адміністративної відповідальності, у тому числі й право на оскарження постанови. Окрім того, позивачу в цьому протоколі було повідомлено про те, що розгляд справи щодо нього відбудеться о 10 год 00 хв 09.09.2024 у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 за відповідною адресою. ОСОБА_1 відмовився підписувати даний протокол та надавати у ньому будь-які пояснення (а.с. 25, зворот).

Разом з тим, начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 додатково надіслано на адресу місця проживання ОСОБА_1 повідомлення від 05.08.2024 № 2649 про дату, час та місце розгляду справи щодо нього за вищевказаним протоколом про адміністративне правопорушення (10 год 00 хв 09.09.2024 у приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_2 за відповідною адресою) а.с. 29.

Зазначене повідомлення відповідно до перевірки статусу відстеження за ідентифікатором 888, розміщеного на офіційному сайті Укрпошта, вручено адресату за довіреністю 30.08.2024 а.с.30.

Тож, на переконання суду, позивач був своєчасно, належним чином повідомлений про місце та час розгляду його справи про адміністративне правопорушення, а також - про його право оскаржити постанову у справі.

Отже позивач не міг не знати, що стосовно нього ІНФОРМАЦІЯ_3 09.09.2024 буде розглядати справу про адміністративне правопорушення й з високою вірогідністю (ураховуючи зміст протоколу від 20.07.2024 та повідомлення про місце та час розгляду справи) щодо нього буде ухвалено постанову.

Відповідно до ч.1 ст. 258 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи; копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Особа, повідомлена у встановлений законом спосіб про місце та час розгляду її справи про адміністративне правопорушення, з метою належного захисту своїх прав і свобод має ураховувати вимоги законодавства й вчиняти відповідні дії, зокрема з`явитися на розгляд справи про адміністративне правопорушення, яке розглядається щодо неї, крім випадків, коли це неможливо з поважних причин, або вжити інших ефективних заходів для свого захисту.

Суд зазначає, що у справі відсутні докази щодо поважності відсутності позивача 09.09.2024 в ІНФОРМАЦІЯ_2 під час ухвалення постанови ВН №330.

Аналізуючи вищевказані обставини, суд доходить висновку, що позивач у своєму позові не навів поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У частині третій статті 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною тринадцятою статті 171 КАС України передбачено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З врахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху, надавши можливість позивачу ОСОБА_1 протягом п`яти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали звернутися із повторною заявою про поновлення пропущеного строку та обґрунтувати нові підстави поважності пропуску строку звернення до суду, надавши відповідні докази у відповідності до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 171 ч.13 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати зазначені позивачем причини пропуску процесуального строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - неповажними.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недолік позовної заяви у строк, що не перевищує п`яти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали, а саме:

- подати заяву про поновлення пропущеного строку та вказати інші підстави для поновлення строку звернення з цим адміністративним позовом із наданням доказів на підтвердження таких підстав.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у зазначений строк, його позовна заява буде залишена без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.240 КАС України.

Копію цієї ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Любешівського районного суду

Волинської області А.С. Савич