Справа № 160/9487/24
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2024-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 грудня 2024 року м. Дніпросправа № 160/9487/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Чередниченка В.Є., Іванова С.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року (суддя Сліпець Н.Є., повне судове рішення складено 19 вересня 2024 року) в справі № 160/9487/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі ГУНП) про:

визнання протиправним та скасування наказу №231 о/с від 29 лютого 2024 року «По особовому складу» в частині звільнення за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національної поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);

визнання протиправним та скасування наказу №331к від 20 лютого 2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських УМП ГУНП» в частині застосування до оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, частини першої статті 38 та частини першої статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, пунктів 1, 6 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» посадової інструкції оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП, що виразилось у недотриманні під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінному, некомпетентному, нерезультативному і невідповідальному виконанні службових повноважень та професійних обов`язків, не складанні за період часу з 01 листопада 2023 року по 29 січня 2024 року ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), незаведені жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29 січня 2024 року №4/6-22), тобто вчинені в умовах воєнного стану дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського та, як наслідок, підривають довіру, до нього, як до носія влади та до поліції в цілому;

поновлення на службі в органах Національної поліції на посаді оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУНП з 29 лютого 2024 року;

стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, починаючи з 29 лютого 2024 року по день ухвалення судового рішення.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення з підстав неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, неправильного застосування норм матеріального права, ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Вважає, що судом першої інстанції не враховано, що висновок службового розслідування та пункт 2 наказу № 331к від 20 лютого 2024 року не містить обставин тяжкості проступку (пом`якшуючих та обтяжуючих обставин), обставин, при яких скоєно дисциплінарний проступок, відомостей про попередню його поведінку, ставлення до виконання посадових обов`язків, тобто співмірності (пропорційності) характеру, обставинам та наслідкам вчиненого проступку, тобто порушення вимог Дисциплінарного статуту.

Крім того, посадовою інструкцією оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП не передбачено обов`язку зі складання будь-яких ініціативних рапортів.

Висновок службового розслідування містить посилання на наявність кримінального провадження № 0001167 від 13 липня 2023 року, в той час як доказів на підтвердження доведення вини позивача за результатами розслідування на момент накладення дисциплінарного стягнення не надано.

Судом першої інстанції не розглянуто вимоги про стягнення судових витрат.

Звертає увагу на те, що висновки службового розслідування від 20 лютого 2024 року та наказ № 331-к від 20 лютого 2024 року вже були предметом судового контролю в справі № 160/9037/24.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 з 11.08.2014 до 06.11.2015 перебував на службі в органах внутрішніх справ та з 07.11.2015 до 27.09.2016, з 01.09.2017 до 29.02.2024 перебував на службі в Національній поліції України на посаді оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

22.01.2024 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками СБУ спільно з представником Офісу Генерального прокурора України, в рамках досудового розслідування кримінального провадження №0001167 від 13.07.2023 за ч. 2 ст. 302, ч. 3 ст. 368 та ст. 369-2 ККУ, проводились невідкладні слідчі дії (обшуки) за адресою: м. Дніпро, вул. Поля, 1, в адміністративній будівлі управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, а саме, зокрема, у службовому кабінеті №13 закріпленому за оперуповноваженим 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП в Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

З метою повної та всебічної перевірки обставин вказаної надзвичайної події відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України та ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію» наказом ГУНП в Дніпропетровській області №207 від 23.01.2024 призначено службове розслідування за відомостями щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області, а також неналежної організації роботи останніх, що призвели до проведення 22.01.2024 обшуків в адміністративній будівлі вказаного управління.

Наказом ГУНП в Дніпропетровській області №375 від 06.02.2024 продовжено строк проведення службового розслідування призначеного на підставі наказу ГУНП від 23.01.2024 №207, на 15 календарних днів.

Висновком службового розслідування про результати службового розслідування за відомостями щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області, а також неналежної організації роботи останніх, що призвели до проведення 22.01.2024 обшуків в адміністративній будівлі вказаного управління, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області від 20.02.2024, встановлено наступне.

22.01.2024 до ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками Головного слідчого управління СБУ спільно з представником Офісу Генерального прокурора України в рамках досудового розслідування по кримінальному провадженню №0001167 від 13.07.2023 за ч. 2 ст. 302, ч. 3 ст. 368 та ст. 369-2 ККУ проводились невідкладні слідчі дії (обшуки) за адресою : АДРЕСА_1 , в адміністративній будівлі управління міграційної поліції ГУНІ в Дніпропетровській області, а саме у службовому кабінеті №1, закріпленому за начальником УМП ГУНП полковником поліції ОСОБА_2 , у службовому кабінеті №9, закріпленому за начальником 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) УМП ГУНП майором поліції ОСОБА_3 , у службовому кабінеті №13, закріпленому за старшим оперуповноваженим 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) УМП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_4 , оперуповноваженим 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП капітаном поліції Заозерним І.В., оперуповноваженим 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Під час проведення слідчих дій працівниками СБУ в службовому кабінеті №9 УМП ГУНІ вилучено матеріали кримінального провадження №50000107 на 41 аркуші та системний блок комп`ютера «HP dc-5800», у службовому кабінеті №13 вилучено жорсткий диск «Western Digital».

23.01.2024 заступнику начальника управління - начальнику 3-го відділу УМП ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_5 передані 2 повідомлення про підозру за ч. 3 ст. 368 КК України для подальшого вручення старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 та капітану поліції ОСОБА_4

24.01.2024 Шевченківським районним судом м. Києва обрано запобіжні заходи: полковнику поліції ОСОБА_2 у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в розмірі 1000000 грн; капітану поліції ОСОБА_4 у вигляді нічного домашнього арешту (з 22.00 до 06.00); старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до відомостей, викладених в повідомленні про підозру старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місце, але не пізніше 03.06.2023, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, капітан поліції ОСОБА_4 вступив у злочинну змову із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , у подальшому останні розробили злочинний план, спрямований на отримання неправомірної вигоди, відповідно до якого, володіючи інформацією про осіб, які надають послуги інтимного характеру на території м. Дніпро, тобто займаються проституцією, вирішили отримати від таких осіб неправомірну вигоду за не притягнення їх до відповідальності.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 03.06.2023, вказаними поліцейськими на виконання попередньо розробленого злочинного плану було прийнято рішення про отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_6 за неперешкоджання її незаконній діяльності, яка полягала у зайнятті проституцією, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 181-1 КУпАП.

У ході реалізації своїх протиправних та злочинних намірів капітан поліції ОСОБА_4 та старший лейтенант поліції ОСОБА_1 за період часу із 03.06.2023 по 14.10.2023 отримали від ОСОБА_6 неправомірну вигоду на загальну суму 75000 грн за неперешкоджання її діяльності із зайняття проституцією та неприйняття відповідних рішень, передбачених ст. 181-1 КУпАП.

Крім того, для об`єктивного з`ясування всіх обставин та з метою оцінки діяльності окремих поліцейських УМП ГУНП, а також для визначення ролі керівництва в здійсненні заходів щодо зміцнення службової дисципліни та профілактики вчинення дисциплінарних проступків, що є одним з характеризуючих критеріїв відношення поліцейських до виконання службових обов`язків та до служби і цілому, було проведено перевірку службової діяльності поліцейських вказаного підрозділу, під час якої виявлено ряд недоліків.

У ході перевірки, зокрема, встановлено, що капітаном поліції ОСОБА_4 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 всупереч вимог посадових інструкцій останніх, за період часу з 01.11.2023 по 29.01.2024 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення) не надходило та не реєструвалось. Також, вказаними поліцейськими не заведено жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження по відповідним лініям роботи (довідка від 29.01.2024 №4/6-222).

Під час опитування дисциплінарною комісією старший лейтенант поліції ОСОБА_1 надав пояснення, де зазначив, що будь-яких неправомірних дій він не вчиняв та незаконних вказівок керівництва УМП ГУНП не виконував.

Також зазначив, що відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Враховуючи викладене, дисциплінарна комісія дійшла висновку, зокрема, що оперуповноважений 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 своїми діями дискредитував звання поліцейського; вчинені ним проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет Національної поліції України і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до поліцейського, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого типу стягнення звільнення зі служби.

На підставі висновків службового розслідування ГУНП в Дніпропетровській області прийняло наказ від 20.02.2024 №331к, відповідно до п. 3 якого за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, частини 1 статті 38 та частини 1 статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 1, 6 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» Посадової інструкції оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП, що виразилось у недотриманні під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінному, некомпетентному, нерезультативному і невідповідальному виконанні службових повноважень та професійних обов`язків, нескладанні за період часу з 01.11.2023 по 29.01.2024 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), незаведені жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29.01.2024 №4/6-222), тобто вчинені в умовах воєнного стану дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому, застосовано до оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0150996) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 29.02.2024 № 231 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) Закону України «Про Національну поліцію».

Суд першої інстанції дійшов висновку, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Таким чином, саме за скоєння дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Факт порушення позивачем службової дисципліни у вигляді вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, встановлені службовим розслідуванням, тому суд першої інстанції дійшов висновку, що обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку є доведеними, а спірні в цій справі накази є правомірними та обґрунтованими.

Суд визнає приведені висновки обґрунтованими, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 2014 року проходив службу в органах внутрішніх справ України, а з 07 листопада 2015 року - в Національній поліції України.

З 16 травня 2023 року ОСОБА_1 обіймав посаду оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції (далі УМП) ГУНП в Дніпропетровській області, має спеціальне звання старший лейтенант поліції.

На підставі інформації, що надійшла 22 січня 2024 року, про те, що працівниками СБУ спільно з представником Офісу Генерального прокурора України в рамках досудового розслідування кримінального провадження № 0001167 від 13 липня 2023 року за ч. 2 ст. 302, ч. 3 ст. 368, ст. 369-2 КК України проводились невідкладні слідчі дії (обшуки) за адресою: АДРЕСА_1 , в адміністративній будівлі УМП ГУНП в Дніпропетровській області, начальником ГУНП наказом від 23 січня 2024 року № 207 призначено службове розслідування за відомостями можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими УМП ГУНП, а також неналежної організації роботи останніх, що призвели до проведення 22 січня 2024 року обшуків в адмінбудівлі вказаного управління (а.с. 130 т.1).

Наказом ГУНП від 02 лютого 2024 року № 375 (а.с. 133 т.1) продовжено строк проведення службового розслідування на 15 календарних днів.

За результатами службового розслідування складено висновок про результати службового розслідування за відомостями щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області, а також неналежної організації роботи останніх, що призвели до проведення 22 січня 2024 року обшуків в адміністративній будівлі вказаного управління, від 20 лютого 2024 року, який затверджено начальником ГУНП в Дніпропетровській області О. Ганжою 20 лютого 2024 року, яким дисциплінарною комісією запропоновано за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, частини першої статті 38 та частини першої статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, пунктів 1, 6 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» посадової інструкції оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП, що виразилось у недотриманні під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінному, некомпетентному, нерезультативному та невідповідальному виконанні службових повноважень та професійних обов`язків, нескладанні за період часу з 01 листопада 2023 року по 29 січня 2024 року ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), не заведенні жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29 січня 2024 року № 4/6-222), тобто вчиненні в умовах воєнного стану дій, несумісних з вимогами, що пред`являються до поліцейського, та, як наслідок, підривають довіру до нього як до носія влади та до поліції в цілому, застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 110-125 т.1).

Пунктом 3 наказу ГУНП від 20 лютого 2024 року № 331к за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, Присяги працівника поліції, частини першої статті 38 та частини першої статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, пунктів 1, 6 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» посадової інструкції оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП, що виразилось у недотриманні під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінному, некомпетентному, нерезультативному та невідповідальному виконанні службових повноважень та професійних обов`язків, нескладанні за період часу з 01 листопада 2023 року по 29 січня 2024 року ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), не заведенні жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29 січня 2024 року № 4/6-222), тобто вчиненні в умовах воєнного стану дій, несумісних з вимогами, що пред`являються до поліцейського, та, як наслідок, підривають довіру до нього як до носія влади та до поліції в цілому, застосовано до оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 106-109 т.1).

Наказом ГУНП від 29 лютого 2024 року № 231о/с (по особовому складу) звільнено за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області, з 29 лютого 2024 року (а.с. 87 т.1).

Спірним під час апеляційного перегляду справи є питання доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку, а також співмірність обраного виду дисциплінарного стягнення тяжкості дисциплінарного проступку.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до частини першої статті 19 якого у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону № 580-VIII).

За приписами пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Правила етичної поведінки поліцейських затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1179 від 09 листопада 2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за № 1576/29706, та є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Відповідно до абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Стосовно питання дотримання відповідачем процедури призначення та проведення службового розслідування суд зазначає таке.

Відповідно до частин першої третьої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

З метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом МВС України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 встановлено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За положення пункту 2 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»;

ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;

здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.

За положеннями пункту 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

В цьому випадку у наказі про призначення службового розслідування від 23 січня 2024 року № 207 зазначена підстава призначення службового розслідування отримання інформації, що надійшла 22 січня 2024 року, про те, що працівниками СБУ спільно з представником Офісу Генерального прокурора України в рамках досудового розслідування кримінального провадження № 0001167 від 13 липня 2023 року за ч. 2 ст. 302, ч. 3 ст. 368, ст. 369-2 КК України проводились невідкладні слідчі дії (обшуки) за адресою: АДРЕСА_1 , в адміністративній будівлі УМП ГУНП в Дніпропетровській області, що узгоджується із вимогами пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893.

Згідно з пунктом 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Частиною першою статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, шо у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу VI Порядку № 893 передбачено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В цьому випадку в описовій частині висновку службового розслідування зазначені обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб учинення дисциплінарного проступку, його наслідки.

Відповідно до пункту 5 розділу VI Порядку № 893 у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

В цьому випадку у резолютивній частині висновку службового розслідування вказано висновок щодо наявності або відсутності в діянні позивача дисциплінарного проступку, його юридична кваліфікація з посиланням на положення законодавства, вимоги якого порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського.

Стосовно доведеності наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку як підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності суд зазначає таке.

Порушенням службової дисципліни в спірному випадку висновком службового розслідування визнано недотримання під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінне, некомпетентне, нерезультативне та невідповідальне виконання службових повноважень та професійних обов`язків, нескладання за період часу з 01 листопада 2023 року по 29 січня 2024 року ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), не заведення жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29 січня 2024 року № 4/6-222).

Такі дії розцінено дисциплінарною комісією як такі, що підривають авторитет та довіру громадян до Національної поліції.

Доказом щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку в частині нерезультативного та невідповідального виконання службових повноважень та професійних обов`язків, нескладання за період часу з 01 листопада 2023 року по 29 січня 2024 року ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), не заведення жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29 січня 2024 року № 4/6-222) є довідка (а.с. 161 т.1), відповідно до якої за період часу з 01 листопада 2023 року по теперішній час старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення) не надходило та не реєструвалось; не заведено жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження по відповідним лініям роботи.

Обставини, викладені в цій довідці, не спростовуються позивачем.

З цього питання позивач зазначає, що посадовою інструкцією оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП не передбачено обов`язку зі складання будь-яких ініціативних рапортів.

Суд визнає такі доводи безпідставними, адже обставина відсутності в посадовій інструкції обов`язку зі складання саме ініціативних рапортів не спростовує відсутності будь-яких результатів професійної діяльності позивача на посаді оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП за період з 01 листопада 2023 року по 29 січня 2024 року.

Частиною першою статті 38 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII (далі Закон № 1700-VII) встановлено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

За положеннями частини першої статті 42 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, сумлінно, компетентно, вчасно, результативно і відповідально виконують службові повноваження та професійні обов`язки, рішення та доручення органів і осіб, яким вони підпорядковані, підзвітні або підконтрольні, не допускають зловживань та неефективного використання державної і комунальної власності.

Положення статей 8, 18 Закону № 580-VIII та Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач у силу своїх службових обов`язків був зобов`язаний не допускати вчинення дій та зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, а також приймаючи до уваги вищенаведені норми права, суд доходить до висновку, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

В цьому випадку підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції слугували вчинені останнім грубі порушення Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських, інших нормативно-правових актів, які регулюють питання проходження служби в поліції, що виразилось у скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Порушенням службової дисципліни в спірному випадку висновком службового розслідування визнано недотримання під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки.

Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції

Оскільки матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, то є правильним висновок суду першої інстанції, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та в спосіб, встановлений законом.

Службовим розслідуванням встановлено, зокрема, що позивач своїми діями дискредитував звання поліцейського; вчинені ним проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет Національної поліції України і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до поліцейського, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого типу стягнення звільнення зі служби.

Доводи апелянта, що висновок службового розслідування містить посилання на наявність кримінального провадження № 0001167 від 13 липня 2023 року, в той час як доказів на підтвердження доведення вини позивача за результатами розслідування на момент накладення дисциплінарного стягнення не надано, суд відхиляє з таких підстав.

Кримінальне провадження, що проводиться відносно позивача, не виключає наявності у діях позивача одночасно складу дисциплінарного проступку та не позбавляє відповідача можливості накладення дисциплінарного стягнення за його вчинення, оскільки матеріалами службового розслідування підтверджено, що звільнення позивача зі служби за порушення службової дисципліни не пов`язане із вчиненням злочину.

Відтак, наявність чи відсутність вироку в кримінальній справі не впливає на оцінку дисциплінарного проступку, вчинення якого доведене матеріалами службового розслідування.

Зазначені вище обставини дають підстави вважати, що позивачем вчинено проступок, що є несумісним з подальшим проходженням служби.

Доводи позивача стосовно незаконності звільнення його зі служби в поліції через недоведеність вчинення ним дій, за які відкрите кримінальне провадження, не може ототожнюватися з відсутністю в його діях порушення службової дисципліни та Правил етичної поведінки поліцейського, а тому звільнення позивача зі служби в поліції за порушення службової дисципліни здійснено правомірно.

Наявність чи відсутність вироку в кримінальному провадженні не впливає на оцінку дисциплінарного проступку, вчинення якого доведене матеріалами службового розслідування. При цьому, факт вчинення встановлених розслідуванням дій підриває авторитет і довіру до поліції як органу, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у справі №817/1303/16 від 11 квітня 2018 року.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви№ 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі «С. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви№ 11882/85). Більше того, гарантована п. 2 ст. 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Таким чином, рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності хоч і прийнято на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, однак ґрунтується на самостійних правових підставах.

За таких обставин суд доходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що висновком службового розслідування доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського, і у цьому випадку такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни, тому саме за скоєння дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Аргументи апелянта про неврахування судом першої інстанції, що висновок службового розслідування та пункт 2 наказу № 331к від 20 лютого 2024 року не містять обставин тяжкості проступку (пом`якшуючих та обтяжуючих обставин), обставин, при яких скоєно дисциплінарний проступок, відомостей про попередню його поведінку, ставлення до виконання посадових обов`язків, тобто співмірності (пропорційності) характеру, обставинам та наслідкам вчиненого проступку, тобто порушення вимог Дисциплінарного статуту, суд відхиляє, адже висновок службового розслідування містить дані про врахування дисциплінарною комісією попередньої бездоганної поведінки, наявність заохочень, а за встановлених обставин службового розслідування, з огляду на грубе порушення службової дисципліни, що принижує та дискредитує як самого працівника поліції, так і органи поліції в цілому, застосування відповідачем такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби в поліції, є правомірним.

Посилання апелянта на не розгляд судом першої інстанції вимог про стягнення судових витрат є безпідставними, позаяк відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа, а в цьому випадку судом першої інстанції відмовлено у задоволенні позову, тому питання стягнення на користь позивача понесених судових витрат не розглядалось.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Оскільки ця справа стосується питання прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а позивач не є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, ця справа є справою незначної складності у розумінні п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року в справі № 160/9487/24 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 вересня 2024 року в справі № 160/9487/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 11 грудня 2024 року та відповідно п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.

Повне судове рішення складено 11 грудня 2024 року.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя В.Є. Чередниченко

суддя С.М. Іванов