Справа № 990/237/24
Суддя: Радишевська О.Р.
Дата ухвалення: 2024-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 грудня 2024 року

м. Київ

справа №990/237/24

адміністративне провадження №П/990/237/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді - Радишевської О.Р.,

суддів - Жука А.В., Мацедонської В.Е., Кашпур О.В., Уханенка С.А.,

за участю:

секретаря судового засідання: Волощука В.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача: Зайця К.В.,

представника відповідача: Предоляк Н.Ю.,

розглянувши заяву Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

24 липня 2024 року до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС України, Комісія, відповідач) з вимогами визнати протиправним і скасувати рішення ВККС України від 14.03.2024 № 195/ас-24, яким Комісія відмовила ОСОБА_1 у допуску до проходження кваліфікаційного оцінювання та участі в конкурсі на заняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошеному рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-23, а також про зобов`язання Комісії повторно розглянути питання щодо допуску ОСОБА_1 до участі у цьому конкурсі.

За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями позов передано на розгляд колегії суддів у складі: судді-доповідача ОСОБА_2., суддів: Кашпур О.В., Радишевської О.Р., Смоковича М.І., Уханенка С.А.

Ухвалою Верховного Суду від 30.07.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та запропоновано позивачеві подати до Суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовом з доказами на підтвердження поважності причин пропуску такого строку.

Ухвалою Верховного Суду від 17.09.2024 поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з цим позовом, відкрито провадження у справі і вирішено здійснювати її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Поновлюючи позивачеві строк звернення до суду з позовом, Суд визнав аргументи позивача щодо його пропуску з поважних причин достатніми для того, щоб вирішити питання про відкриття провадження у справі. Водночас Суд, посилаючись на частину четверту статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), зауважив, що, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 24.09.2024 № 2777/0/15-24 звільнено ОСОБА_2 з посади судді Верховного Суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.

У зв`язку з цим, розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 30.09.2024 №1104 призначено повторний автоматизований розподіл справи №990/237/24.

За наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.09.2024, вказану справу передано на розгляд колегії суддів у складі: судді-доповідача Радишевської О.Р., суддів Жука А.В., Мацедонської В.Е., Кашпур О.В., Уханенка С.А.

Ухвалою Суду від 09.10.2024 справу №990/237/24 прийнято до провадження та призначено її до розгляду в судовому засіданні з повідомленням сторін.

12 листопада 2024 року від ВККС України надійшло клопотання про залишення позову без розгляду. На обґрунтування клопотання відповідач зазначив, що предметом позову є рішення ВККС України від 14.03.2024 № 195/ас-24, яке було ухвалено у відкритому засіданні, на якому був присутній позивач. Оскаржуване рішення також було опубліковано на офіційному вебсайті Комісї 27.03.2024 та 12.04.2024 надіслано на електронну пошту позивача у відповідь на його запит.

Посилаючись на вказані обставини, відповідач доводить, що, подавши позов лише 24.07.2024, позивач пропустив передбачений частиною восьмою статті 122 КАС України місячний строк.

Вирішуючи вказане клопотання, Суд виходить з такого.

Частинами першою, другою статті 122 КАС України установлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини восьмої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України під час процедури проведення добору кандидатів на посаду судді, конкурсу на посаду судді чи призначення на посаду судді відповідно до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» установлюється місячний строк.

Згідно з частиною першою статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду не містить вичерпного, детально описаного переліку поважних причин пропуску строку звернення чи критеріїв їх визначення. Водночас закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але він цього не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інше подібне за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Предметом позову є рішення ВККС України від 14.03.2024 № 195/ас-24, яким Комісія відмовила ОСОБА_1 у допуску до проходження кваліфікаційного оцінювання та участі в конкурсі на заняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошеному рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-23.

Судом з`ясовано, що вступну та резолютивну частини вказаного рішення було проголошено на засіданні ВККС України 14.03.2024, яке проводилося відкрито у присутності позивача.

Водночас з позовом позивач звернувся 23.07.2024, тобто більш ніж через чотири місяці з дня його ухвалення.

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду від 09.08.2024 позивач зазначав, що в день проголошення оскаржуваного рішення його повний текст, з викладенням відповідних мотивів, складений не був. Оскаржуване рішення також не надсилалося йому поштою. Лише 12.04.2024, у відповідь на запит від 08.04.2024, на його електронну пошту надійшов лист з копією оскаржуваного рішення, яке не відповідало ознакам електронного документа, адже воно не було підписане електронним підписом.

З урахуванням викладеного позивач доводив, що копію оскаржуваного рішення у встановленому законом порядку він так і не отримав, унаслідок чого був позбавлений можливості звернутися до суду у строк, передбачений частиною восьмою статті 122 КАС України.

Оцінюючи ці доводи у співставленні з аргументами відповідача, викладеними у клопотанні про залишення позову без розгляду, Суд зазначає таке.

Суд погоджується з аргументами позивача про те, що можливість оскарження ухваленого ВККС України рішення стосовно його участі в конкурсі пов`язана з обізнаністю щодо мотивів його ухвалення.

У цьому контексті Судом встановлено, що на засіданні ВККС України 14.03.2024 Комісією у присутності позивача обговорювалися питання його допуску до проходження кваліфікаційного оцінювання та участі в конкурсі на заняття вакантних посад суддів апеляційних судів, оголошеному рішенням ВККС України від 14.09.2023 № 94/зп-23.

Так, Комісія повідомила позивача про зміст недоліків у поданих ним документах, зокрема, про подання їх не в повному обсязі (про відсутність документів, що підтверджують право на зайняття адвокатською діяльністю і досвіду професійної діяльності адвоката) та отримала від позивача відповідні пояснення.

Ці ж недоліки в подальшому були покладені в основу оскаржуваного рішення, а тому позивач, будучи ознайомленим із умовами проведення конкурсу, не міг не усвідомлювати причин відмови в допуску до проходження кваліфікаційного оцінювання та участі в конкурсі.

Судом також з`ясовано, що рішення ВККС України від 14.03.2024 №195/ас-24 було опубліковано на офіційному веб-сайті ВККС України, водночас доводи позивача про зворотне не підтверджуються відповідними доказами.

Зауваження позивача про те, що копія оскаржуваного рішення в обов`язковому порядку мала бути надіслана йому засобами поштового зв`язку Суд відхиляє.

Порядок роботи ВККС України визначається Регламентом, затвердженим рішенням ВККС України від 13.10.2016 № 81/зп-16.

Пунктом 2.2.1 Регламенту у редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваного рішення, передбачено, що засідання Комісії, її палат та колегій є відкритими, крім випадків, установлених законом. Гласність роботи Комісії забезпечується відкритим розглядом питань, віднесених Законом до її повноважень, за участі заінтересованих осіб. Інформацію про результати засідань Комісія розміщує на своєму офіційному веб-сайті. Відповідно до пункту 4.13.9 Регламенту копія рішення Комісії надається особі, стосовно якої його ухвалено, за відповідним зверненням такої особи.

Подібний за змістом порядок інформування кандидатів на посаду судді про результати вирішення питання про допуск до участі у конкурсі передбачений і Положенням про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, затвердженим рішенням ВККС від 02.11.2016 №141/зп-16, відповідно до пункту 4.6 якого інформація про результати вирішення питання про допуск кандидатів до участі у конкурсі розміщується на офіційному веб-сайті Комісії.

Як убачається з матеріалів справи, копія оскаржуваного рішення була також надіслана позивачеві на його електронну пошту 12.04.2024, що ним не заперечується.

Стверджуючи, що копія оскаржуваного рішення, яка надійшла 12.04.2024 електронною поштою, не мала ознак електронного документа через відсутність електронного підпису, унаслідок чого цей документ не був захищений від внесення правок та викривлення, позивач так і не зазначає дати та обставин, за яких йому врешті-решт вдалося встановити дійсні мотиви оскаржуваного рішення.

Підсумовуючи викладене, Суд дійшов до висновку, що позов поданий за межами передбаченого у частині восьмій статті 122 КАС України строку на звернення до суду, а викладені в заяві про поновлення вказаного строку доводи не дають підстав вважати, що цей строк було пропущено з поважних причин.

Частинами третьою, четвертою статті 123 КАС України передбачено, що, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Беручи до уваги передчасність висновків Суду про поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, викладених в ухвалі про відкриття провадження Суд залишає позов без руху й пропонує позивачеві протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали звернутися до суду із заявою про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із наведенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись статтями 22, 122, 123, 171, 248, 266 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк позовна заява підлягає залишенню без розгляду згідно з частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і не оскаржується.

Повний текст ухвали складено 12.12.2024.

Головуючий: О.Р. Радишевська

Судді: В.Е. Мацедонська

О.В. Кашпур

А.В. Жук

С.А. Уханенко