Справа № 392/1540/24
Суддя: Назаренко К. П.
Дата ухвалення: 2024-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 392/1540/24
Провадження № 2-а/392/24/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 вересня 2024 року м. Мала Виска

Суддя Маловисківського районного суду Кіровоградської області Назаренко К.П., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) поданої через систему «Електронний суд», до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 ), про визнання протиправних дій суб`єкта владних повноважень та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

У С Т А Н О В И В:

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 94, 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Відповідно до ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. В порушення вказаних норм та п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України, щодо жодної з копій документів поданих позивачем (додатки 1 10) не зазначено у кого наявні їх оригінали.

Таким чином, вимога ч. 4 ст. 161 КАС України не виконана, доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги не надано.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Більшість із цих вимог позивачем не виконано.

Також всі адреси учасників процесу наведені у неналежній формі, яка встановлена підпунктом 2, п. 36 Правил надання послуг поштового зв`язку затверджених Постановою КМУ №270 від 05.03.09. Вимога дотримання відповідної форми також закріплена у ДСТУ 4163:2020, п. 5.6: «Реквізити поштової адреси зазначають згідно з постановою Кабінету Міністрів України [7] у такій послідовності: назва вулиці, номер будинку, номер корпусу чи офісу (за потреби), назва населеного пункту, району, області, поштовий індекс.

Якщо місцезнаходження юридичної особи відрізняється від адреси фактичного здійснення діяльності чи розміщення офісу, у довідкових даних допустимо зазначати дві адреси: юридичну (зазначену в ЄДРПОУ) та фактичну (для листування)».

На 33-му році Незалежності, 15му році запровадження міжнародного стандарту вказування адрес, 10му році російської агресії та 3му році широкомасштабного вторгнення, продовжувати дотримуватися імперської традиції адресації є не лише порушенням правил, а й глибоко неетичною поведінкою.

Ідентифікаційним кодом ЄДРПОУ відповідача вказано 09872150, згідно даних ЄДРПОУ під цим кодом не зареєстровано жодної юридичної особи. Тож насправді коду ЄДРПОУ відповідача не вказано. Не наведено адрес електронної пошти (окрім представника позивача), відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету стосовно всіх учасників справи, включаючи самого позивача.

Тож невиконаними є вимоги п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України щодо вказування у позовній заяві повного найменування (для юридичних осіб) сторін справи, їх ідентифікаційного коду в ЄДРПОУ, місцезнаходження учасників справи, відомих номерів засобів зв`язку, адрес електронної пошти, відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Позивачем не виконано і цієї вимоги, в якості переліку документів наведені машинні назви файлів (як то: Чеменко.pdf, 2.pdf, receipt.pdf), з яких неможливо ідентифікувати справжню назву документу та його зміст.

Окрім того заява подана з порушенням строку встановленого ст. 289 КУпАП: "Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови,... В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу."

В прохальній частині позовної заяви міститься клопотання про поновлення строку на оскарження, в описовій частині позову стверджується, що постанова отримана позивачем 02.09.2024. Однак, згідно доданих матеріалів (копії постанови №265/2024), позивача притягнуто до відповідальності 30.08.2024 і під цією датою стоїть його підпис. Жодних інших даних чи доказів отримання постанови 02.09.2024, чи інших поважних причин пропуску встановленого строку на оскарження позов не містить. Якщо таких не буде додано позовна заява підлягатиме поверненню, згідно ч. 2 ст. 123 КАСУ, оскільки суд не визнає поважною причиною нічим не підтверджені слова про невчасне отримання копії постанови.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до ст. 169 КАС України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків. Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 94, 160, 161, 169, 241-248 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправних дій суб`єкта владних повноважень та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху.

Повідомити позивача ОСОБА_1 про необхідність усунути недоліки позовної заяви, вказані в мотивувальній частині ухвали суду у десятиденний строк з дня отримання ним цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути її позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя К. П. НАЗАРЕНКО