Справа № 140/12829/24
Суддя: Дмитрук Валентин Васильович
Дата ухвалення: 2024-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2024 року ЛуцькСправа № 140/12829/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Дмитрука В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП» до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП» (далі ТзОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП») звернулося з адміністративним позовом до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 08.08.2024 №UA205140/2024/000226/1.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 08.08.2024 Волинською митницею було прийняте рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000226/1 та визначено вартість товарів за резервним методом.

Позивач не погоджується із вказаним рішенням, оскільки надані декларантом документи є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору та в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару; в рішенні про коригування митної вартості товарів митним органом не було наведено належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребовування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 11.11.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі без проведення судового засідання та виклику сторін.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву позовні вимоги не визнав, просив відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що відбулось автоматичне спрацювання профілів ризику АСУР по МД №24UA41U7 від 06.08.2024 за кодами: 105-2, 210-1, 911-1. Основним із них є: 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів», де у повідомленні зазначалося: «Необхідно перевірити достовірність складових митної вартості товарів, а саме додаткові нарахування до ціни угоди. Відповідно до умов поставки, до ціни угоди не включені витрати на транспортування та/або навантаження. При цьому відповідні витрати не включені до митної вартості (не зазначені у ДМВ)».

Під час здійснення митного контролю за правильністю визначення митної вартості товару, з урахування поданих, у вказаних цілях разом з МД №24UA41U7 від 06.08.2024, документів було встановлено розбіжності, відтак у митного органу виникли сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товарів, а саме:

- відповідно до рахунка фактури №8/08/2024 від 01.08.2024 відвантаження здійснено в Кракові, (Польща), згідно заявленого до митного оформлення на мовах EXW (Krakow), надано транспортний документ по перевезенню з Kielce Польща. Вказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно складових митної вартості (транспортних витрат покладених на одержувача по території іноземної держави)

- відповідно п.3 зовнішньоекономічного контракту №2707pl від 27.07.2024 умови поставки товару обговорюються у Специфікаціях. В рахунку фактурі №8/08/2024 від 01.08.2024 відсутні умови поставки, в Специфікації №1 від 01.08.2024 до контракту зазначено FCA Kielce, що суперечить заявленому в гр.20 МД;

- відповідно договору №30/07 від 30.07.2024 послугу по перевезенню надав ОСОБА_1 , тоді як до митного оформлення надана калькуляція від ТзОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП». Калькуляція б/н від 05.08.2024 підтверджує вартість витрат по транспортуванню відповідно маршруту Kielce Польща Луцьк Україна. Поряд з цим зазначений розмір тарифної ставки на перевезення за 1 кілометр 30 грн згідно маршруту Kielce Польща, Ягодин-Ковель;

- відповідно рахунка-фактури №8/08/2024 від 01.08.2024 продавцем (власником) транспортного засобу є SETTE GROUP Sp.z.o.o (Польща), в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 04.12.2018, вказано власника VOYAGES RICOUARD. Документів про перехід права власності, а також умов та ціни придбання транспортного засобу декларантом не надано;

- числове значення, зазначене в митній декларації країни відправлення 24PL341010E0188538 від 02.08.2024 235478 не відповідає вартості товару, зазначеній в рахунку фактурі №8/08/2024 від 01.08.2024 55 000 Євро.

Щодо підтвердження витрат на доставку товару понесених позивачем, представник відповідача зазначив наступне.

Відповідно до гр. 20 МД №24UA41U7 від 06.08.2024 умови поставки визначено EXW, PL, Krakow. Згідно з Порядком заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651, у першому підрозділі графи 20 МД «Умови поставки» наводиться скорочене літерне найменування умов поставки згідно з класифікатором умов поставки, в даному випадку - EXW. У другому підрозділі графи зазначається літерний код альфа-2, відповідно до Переліку кодів країн світу країни, на території якої міститься географічний пункт доставки товарів, через пробіл назва цього географічного пункту, в цьому випадку PL, Krakow.

Відповідно до Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, термін Інкотермс EXW означає, що продавець вважається таким, що виконав свої зобов`язання з постачання, коли він надасть товар у розпорядження покупця на своєму підприємстві чи в іншому названому місці (наприклад: на заводі, фабриці, складі тощо). Продавець не відповідає за навантаження товару на транспортний засіб, а також за митне очищення товару для експорту. Всі ризики випадкового псування і загибелі товару, починаючи з моменту надання його продавцем (експортером), несе покупець. Імпортер (покупець) повинен укласти договір з перевізниками товару і сплатити перевезення від підприємства продавця до пункту призначення, включаючи вантаження, виконати і сплатити митні процедури, а також податки і збори. Тобто всі додаткові витрати покладаються на покупця, які включаються до митної вартості, а тому повинні бути належним чином підтвердженні. Не надання таких документів не дає можливості належним чином упевнитися чи всі числові значення додані до складових митної вартості.

Представник відповідача зазначив, що до митного оформлення під кодом «4100» було подано зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №2707pl від 27.07.2024, укладений між компанією Sette Group Sp. Z o.o. та ТОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП».

Згідно з п. 3 вищезазначеного зовнішньоекономічного договору умови поставки обговорюються додатково у специфікаціях, відповідно до правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року. Відповідно до інформації, зазначеної в гр. 44 МД №24UA41U7 від 06.08.2024 до митного оформлення було подано доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікацію №1 від 01.08.2024 до контракту купівлі-продажу №2707pl від 27.07.2024, в якій зазначені умови поставки FCA KIELCE, відповідно до правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року.

Відповідно до Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, термін Інкотермс FCA розшифровується як «вільний перевізник», закладено принцип ціни FCA це оплата товару у вказаному місці, однак ця ціна не включає витрати, пов`язані з транспортуванням або страхуванням для доставки товару в кінцевий пункт призначення. Відповідно до умов продавець зобов`язується доставити товар перевізнику у зазначеному місці. З цього моменту всі витрати, ризики, пов`язані з перевезенням.

Представник відповідача звертає увагу, що умови поставки, зазначені в специфікації - FCA KIELCE не відповідають умовам поставки, зазначеним в митній декларації - EXW, PL, Krakow. Зауважив, що не надання документів на підтвердження витрат на доставку товару не дає можливості належним чином упевнитися чи всі числові значення додані до складових митної вартості.

Умови поставки безпосередньо впливають на розподіл між продавцем і покупцем транспортних витрат з доставки товару, а зважаючи на п. 10 ч. 8 ст. 58 МК України, від них залежить розмір митної вартості товару та перелік документів, які будуть подаватись до митного контролю та оформлення.

Відповідно до графи 44 МД № 24UA41U7 від 06.08.2024 під кодом «3006» зазначено калькуляцію транспортних витрат від 05.08.2024, надану ТзОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП». Вищезазначена калькуляція підтверджує вартість витрат по транспортуванню відповідно маршруту Kielce Польща Луцьк Україна. Поряд з цим, зазначений розмір тарифної ставки на перевезення за 1 кілометр 30 грн згідно маршруту Kielce Польща - Ягодин-Ковель.

Разом з тим, для підтвердження транспортних витрат до митного оформлення було подано договір №30/07 від 30.07.2024, послугу по перевезенню надав ОСОБА_1 , тоді як до митного оформлення надана калькуляція від ТзОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП».

Щодо розбіжності у власнику транспортного засобу, вказаному у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 04.12.2018 та невідповідності, зазначеній у інвойсі №8/08/2024 від 01.08.2024, то остання є підставою для сумніву щодо впливу третіх осіб на формування числових значень митної вартості, адже згідно ч. 5 ст.58 МК України митна вартість ціна товару, що фактично сплачена або підлягає сплаті, а ціна - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/ або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця, а також достовірності заявленій митній вартості за першим методом.

Під час митного оформлення представником декларанта було подано копію митної декларації країни відправлення №24PL341010E0188538 від 02.08.2024 235478. Здійснивши розрахунки та конвертацію валют, можна отримати наступні відомості. Згідно рахунка фактури №8/08/2024 від 01.08.2024 55 000 євро. Отримавши інформацію з відкритих джерел доступу, а саме із сайту Національного банку Республіки Польща (https://nbp.pl/archiwum-kursow/tabela-nr-154-a-nbp-2024-zdnia-2024-08-08/) співвідношення курсу польського злотого до євро, станом на 08.08.2024 становило 1 до 4, 3225. Здійснивши конвертацію валют (55 000 * 4, 3225 = 237 737,5 PLN), таким чином, вартість товару є відмінною від вартості товару зазначеної у митній декларації країни відправлення № 24PL341010E0188538 від 02.08.2024.

Митна декларація країни відправлення №24PL341010E0188538 від 02.08.2024 містить відомості, що вартість товару становить 235 478,00 PLN.

Розбіжність у числових показниках складових митної вартості, викликала у митного органу обґрунтований сумнів щодо заявленої митної вартості товару.

З огляду на вищезазначене, встановивши відсутність достатніх відомостей для підтвердження митної вартості, розбіжностей в поданих документах, відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, як наслідок в митних органах виникли сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості за першими (основним) методом, представник відповідача вважає, що рішення про коригування прийняте у відповідності до митного законодавства.

Представником відповідача разом із відзивом на позовну заяву було подано клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного провадження у судовому засіданні із викликом (повідомленням) сторін.

Щодо клопотання про здійснення розгляду справи за правилами спрощеного провадження у судовому засіданні із викликом (повідомленням) сторін.

Відповідно до приписів частин п`ятої та шостої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною шостою статті 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Відповідно до пункту 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 257 КАС України встановлено перелік категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.

Таким чином, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому, беручи до уваги, що відповідачем було надано суду та позивачу відзив на адміністративний позов, суд не вбачав підстав для розгляду справи у судовому засіданні із викликом (повідомленням) сторін.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 27.07.2024 у між ТОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП» та SETTE Group Sp.z.0.0 (Республіка Польща) укладено зовнішньоекономічний контракт №2707PL відповідно до якого, SETTE Group Sp.z.o. (Республіка Польща) (далі - Продавець) зобов`язується поставляти товар - транспортні засоби нові та бувші у використанні, а Покупець прийняти та оплатити їх на умовах, визначених у специфікаціях та інвойсах, які є невід`ємною частиною контракту. Товар, що поставляється, має бути поставлений в повній відповідності до вимог, на умовах та за цінами, зазначеними в специфікаціях, що є невід`ємною частиною контракту.

01.08.2024 між Продавцем та Покупцем укладено Специфікацію №1 до контракту №2707PL від 27.07.2024. За умовами специфікації, у відповідності до умов контракту сторони дійшли згоди про наступне - Продавець зобов`язується поставити товар - автобус бувший у використанні SETRA wkk3244. Ціна автобуса становить 55 000,00 (п`ятдесят п`ять тисяч) Євро. Умови поставки FCA KIELCE відповідно до правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року. Форма оплати після оплата - відстрочка платежу до 01.11.2024.

Відповідно до специфікації №1 від 01.08.2024, інвойса №8/08/2024 від 01.08.2023 SETTE Group Sp.z.0.0 (Республіка Польша) поставлено автобус SETRA wkk3244.

06.08.2024 декларантом ТзОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП» в порядку електронного декларування до Волинської митниці подано митну декларацію №24UA41U7 з описом вказаного товару, згідно якої фактурна вартість товару становить 55 000,00 євро (графа 42).

До митного оформлення разом із вказаною МД декларант подав такі документи: рахунок-фактура (інвойс) від 01.08.2024 №8/08/2024; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR. 1 (Movement certificate EUR. 1) PL/MF/AT0066409 від 02.08.2024; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 від 04.12.2018; калькуляція транспортних витрат від 05.08.2024; висновок про якісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями №606 від 06.08.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №2707pl від 27.07.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Специфікація №1 від 01.08.2024; договір (контракт) про перевезення 30/07 від 30.07.2024; копія митної декларації країни відправлення №24PL341010E0188538 від 02.06.2024; сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу UA.022.02523-24 від 05.08.2024.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею надіслано декларанту електронне повідомлення, в якому запропоновано надати: 1) договір із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором; 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 6) транспортні (перевізні) документи; 7) банківський платіжний документ щодо оцінюваного товару, якщо рахунок сплачено; 8) якщо здійснювалось страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У відповідь на запит митного органу ТзОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП» було надано пояснення та додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості. Також відповідно до ч. 8 ст. 55 МК України ТОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП» заявою від 21.10.2024, 23.10.2024 та 29.10.2024 направлено митному органу додаткові документи - підтвердження оплати за придбаний товар, перехід права власності від VOYAGES RICOUARD до SETTE GROUP Sp.z.o.o., та пояснення щодо вимог, які не були зазначені попередньо в повідомленні про витребування додаткових документів.

08.08.2024 Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000226/1, відповідно до якого відмовлено у визнанні заявленої декларантом митної вартості товарів у зв`язку із неподанням документів згідно з переліком, митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації наявної в митного органу - на рівні 126 000,00 Євро (МД від 05.08.2024 №UA408040/2024/006034).

Не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою - третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою - третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою, другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин п`ятої - восьмої статті 57 МК України у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

На думку суду, виходячи із встановлених обставин справи та досліджених доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, з огляду на таке.

Судом встановлено, що як до митного оформлення, так і до суду позивач надав передбачені статтею 53 МК України документи, які підтверджують задекларовану у вказаній вище МД митну вартість товару, зокрема: рахунок-фактура (інвойс) від 01.08.2024 №8/08/2024; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR. 1 (Movement certificate EUR. 1) PL/MF/AT0066409 від 02.08.2024; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу 2018 НОМЕР_2 від 04.12.2018; калькуляція транспортних витрат від 05.08.2024; висновок про якісні характеристики товарів, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями №606 від 06.08.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №2707pl від 27.07.2024; Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Специфікація №1 від 01.08.2024; договір (контракт) про перевезення 30/07 від 30.07.2024; копія митної декларації країни відправлення №24PL341010E0188538 від 02.06.2024; сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердження колісного транспортного засобу UA.022.02523-24 від 05.08.2024.

На думку суду, відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом митну вартість спірного товару, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Суд також звертає увагу, що в порядку частини третьої статті 53, пункту 2 частини п`ятої статті 54 МК України відповідач має право запитувати від декларанта лише ті документи, які необхідні для підтвердження заявленої митної вартості.

Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Разом з тим, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, передбачених статтею 53 МК України, документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

Такий висновок щодо застосування норм статей 53, 54 МК України Верховний Суд зробив в ряді постанов, зокрема в постановах від 27.03.2020 (справа № 540/2605/18), від 06.05.2020 (справа № 140/1713/19), від 21.10.2021 (справа № 420/4820/19).

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Такі правові висновки підтверджуються чіткою та послідовною практикою Верховного Суду, яка наведена, зокрема, у постановах від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14, від 07.05.2020 у справі № 1.380.2019.00162, від 02.03.2021 у справі № 380/842/20. У цих рішеннях суду касаційної інстанції також зазначено, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості.

Разом з тим, в оскаржуваному рішенні відсутнє обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що вказані розбіжності, про які зазначено в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість спірного товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

Так, контрактом купівлі-продажу №2707/pl від 27.07.2024 визначено, що загальна сума контракту становить 500 000,00 Євро; Вартість товару визначається згідно специфікацій та інвойсів, що є невід`ємною частиною цього контракту.

Відповідно до рахунку-фактури від 01.08.2024 №8/08/2024 вартість товару (Автобус SETRA S431 DT рік 2012, VIN: НОМЕР_3 ) становить 55 000,00 Євро. Вказаним рахунком-фактурою визначено ідентифікаційні ознаки товару, кількість, ціну. При цьому, ціна товару в рахунку-фактурі відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД.

Крім того, в матеріалах справи наявні платіжні інструкції в іноземній валюті від 23.09.2024 №29 на суму оплати 22 500,00 Євро, від 02.10.2024 №31 на суму оплати 25 000,00 Євро, від 08.10.2024 №32 на суму оплати 7 500,00 Євро, у графі «призначення платежу» вказано про оплату за Контрактом №2707/pl від 27.07.2024.

Відтак, суд вважає, що відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом митну вартість спірного товару, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Стосовно виявлених митним органом розбіжностей, а саме те, що згідно з рахунком-фактурою №8/08/2024 від 01.08.2024 відвантаження здійснено в Кракові (Польща), згідно заявленого до митного оформлення на мовах EXW (Krakow), надано транспортний документ по перевезенню з Kielce Польща.

Разом з тим, в рахунку-фактурі №8/08/2024 від 01.08.2024 зазначено: «Data wystawlenia Krakow 2024-08-01» що в перекладі означає - «Дата виставлення Краків 2024-08-01», що свідчить про виставлення рахунку, а не відвантаження товару.

Щодо вказаних митним органом розбіжностей: «Відповідно п. 3 зовнішньоекономічного контракту №2707pl від 27.07.2024 умови поставки товару обговорюються у Специфікаціях. В рахунку -фактурі №8/08/2024 від 01.08.2024 відсутні умови поставки, в Специфікації №1 від 01.08.2024 до контракту зазначено FCA Kielce, що суперечить заявленому в гр. 20МД».

Судом встановлено, що листом від 08.08.2024 повідомлено митний орган про допущену декларантом технічну помилку в гр.20 ВМД24А417 від 06.08.2024.

Товар поставляється на умовах FCA KIELCE, відповідно до правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року, що підтверджується специфікацією №1 від 01.08.2024 до контракту №2707pl від 27.07.2024, калькуляцією від 05.08.2024, договором про надання послуг №30/07 від 30.07.2024, актом прийому-передачі №30/07 від 05.08.2024, платіжними інструкція про оплату затрат на транспортування.

Декларантом при випуску товару у вільний обіг за ВМД 24UA0500 від 23.08.2024 усунуто технічну помилку та в гр.20 ВМД вірно зазначено умови поставки - FCA KIELCE, які визнано митним органом.

Щодо наведених відповідачем розбіжностей: «Відповідно договору №30/07 від 30.07.2024 послугу по перевезенню надав ОСОБА_1 , тоді як до митного оформлення надана калькуляція від ТОВ «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП». Калькуляція б/н від 05.08.2024 підтверджує вартість витрат по транспортуванню відповідно маршруту Kielce Польща - Луцьк Україна. Поряд з цим зазначений розмір тарифної ставки на перевезення за 1 кілометр 30 грн згідно маршруту Kielce Польща, Ягодин-Ковель», суд зазначає наступне.

Відповідно до договору про надання послуг №30/07 від 30.07.2024, ОСОБА_1 є виконавцем з транспортування автобусу. Прізвище ОСОБА_1 , внесено в АСМО «Інспектор», як представник фірми та водій транспортного засобу.

Наведене підтверджується п. 2.1 Договору про надання послуг №30/07 від 30.07.2024, згідно з яким Замовник доручає, а Виконавець зобов`язується надавати послуги з транспортування автобусу SETRA з ідентифікаційним номером vin - НОМЕР_3 власним ходом (далі -Вантаж), з місця знаходження вантажу за адресою: Kielce Польща до пункту його призначення за адресою: м. Луцьк, вул. Ковельська 124, Волинська обл., Україна.

Позивачем для підтвердження витрат на транспортування до митного органу надано калькуляцію транспортних витрат від 05.08.2024 відповідно до якої: назва маршруту Kielce Польща - Луцьк Україна; загальна протяжність маршруту 440 км, в тому числі: - Kielce Польща Ягодин Україна 290 км, Ягодин Луцьк 150 км; розмір тарифної ставки на перевезення за 1 кілометр маршруту 30 грн; витрати на транспортування 13 200,00 грн, з них: - по маршруту Kielce Польща Ягодин Україна 8 700,00 грн, по маршруту Ягодин Луцьк - 4500,00 грн; страхування не здійснювалося.

Суд зазначає, що інформація, що міститься у калькуляції витрат по доставці автобуса від 05.08.2024, дає можливість ідентифікувати товар, що транспортувався. Тобто, вказана калькуляція містить числове значення витрат щодо транспортування товару до кордону України та ці транспортні витрати були включені до митної вартості відповідно до частини десятої статті 58 МК України.

Крім того, додатково на вимогу митниці надано договір про надання послуг №30/07 від 30.07.2024, акт прийому-передачі №30/07 від 05.08.2024 від виконавця договору, копії платіжних доручень про оплату за послуги по транспортуванню та сплату податків з цієї суми (платіжні інструкції №№151, 152, 153, 155 від 08.08.2024).

Згідно з пунктом 5 частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Суд, відповідно до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України, враховує також висновки щодо застосування норма права, викладені у постанові Верховного Суду від 07.07.2023 у справі № 803/718/17, які полягають у такому.

Якщо закон не визначає доказ (докази), винятково яким (-ми) має підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими має підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому подані позивачем документи є допустимими доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Стосовно іншого твердження відповідача: «Відповідно рахунка-фактури №8/08/2024 від 01.08.2024 продавцем (власником) транспортного засобу є SETTE GROUP Sp.z.o. (Польща), в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 04.12.2018 вказано власника VOYAGES RICOUARD. Документів про перехід права власності, а також умов та ціни придбання транспортного засобу декларантом не надано».

Суд зазначає, що продавець та власник товару не повинен обов`язково бути однією і тією ж особою. Продавець, реалізуючи транспортний засіб, не зобов`язаний здійснювати його реєстрацію за собою, а наявність у продавця права продажу може бути обумовлено цивільно-правовими відносинами між безпосереднім власником транспортного засобу та продавцем. З поданих декларантом документів (контракту №2707pl від 27.07.2024) зрозуміло, що продавцем є компанія SETTE GROUP Sp.z.o. (Польща).

Доказів перебування позивача у договірних відносинах з третіми особами, крім продавця, матеріали справи не містять.

Також чинним законодавством не передбачено обов`язку надання декларантом документів про походження товару в попередніх ланцюгах постачання продавця-експортера, що може становити комерційну таємницю, а питання щодо перевірки повноважень продавця на здійснення продажу транспортного засобу від імені його власників не входить до компетенції митного органу та не впливає на задекларовані та підтверджені відповідними документами числові значення митної вартості, з якої обраховуються та справляються митні платежі.

Більше того, суд зауважує, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу не є документом в розумінні митного законодавства, який підтверджує митну вартість товару.

Щодо виявлених митним органом розбіжностей: «Числове значення, зазначене в митній декларації країни відправлення 24PL341010E0188538 від 02.08.2024 - 235478 не відповідає вартості товару, зазначеній в рахунку -фактурі №8/08/2024 від 01.08.2024 55 000,00 Євро».

Суд зазначає, що неподання даних щодо курсів валют, застосованих в декларації країни відправлення, жодним чином не впливає на визначення числових значень митної вартості, яка встановлена саме з урахуванням інвойсу, а не декларації країни відправлення, так як така декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість. Будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни покупцем згідно з документами, виданими йому продавцем.

Суд зауважує, що митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України. Однак у цій справі відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.

Таким чином, доводи митного органу про наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи, та суд бере до уваги пояснення позивача про те, що надані до митного оформлення товару документи дозволяли визначити складові митної вартості імпортованого товару та їх числові значення.

Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

Суд наголошує, що вимога про надання банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією відповідно до частини третьої статті 53 МК України є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.

Однак за обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем).

Приписами пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України передбачено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Суд вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, оскільки у ньому, крім номера та дати МД №UA408040/2024/006034 від 05.08.2024), на підставі якої здійснено розрахунок скоригованої митної вартості товару, будь-яких пояснень щодо коригувань на обсяги партії ідентичних товарів, умов поставки, комерційних умов не наведено.

Суд звертає увагу на те, що за сталою та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі № 815/6854/17, від 14.07.2020 у справі № 809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

На думку суду, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у даному випадку не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та таким, що не відповідає вказаним вище нормам МК України, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги про визнання протиправним та скасування вказаного рішення належить задовольнити.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 21 490,03 грн, сплачений платіжною інструкцією від 28.10.2024 №220.

Керуючись статтями 243 - 246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 08.08.2024 №UA205140/2024/000226/1.

Стягнути з Волинської митниці (44350, Волинська обл., с. Римачі, вул. Призалізнична, 13, ідентифікаційний ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «777 ТРЕЙДІНГ ГРУП» (43016, Волинська обл., м. Луцьк, вул. Ковельська, 124, ) судовий збір в розмірі 21 490 (двадцять одна тисяча чотириста дев`яносто) гривень 03 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.В. Дмитрук