Справа № 200/3079/24
Суддя: Гайдар Андрій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2024 року справа №200/3079/24

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі суддів Гайдара А.В., Гаврищук Т.Г., Геращенка І.В., секретар судового засідання - Никифорова І.М., за участю представника позивача Гаврихіва В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2024 року (головуючий суддя І інстанції Олішевська В.В.), складене у повному обсязі 18 жовтня 2024 року, у справі № 200/3079/24 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» до Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці про визнання протиправними дії Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці щодо анулювання дозволу на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки від 03.09.2019 року № 0429.19.14, виданого Головним управлінням Держпраці у Донецькій області, шляхом видання наказу Управління від 25.03.2024 року № 331/СХ та дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки від 14.02.2012 року № 0220.12.14, виданого Головним управлінням Держпраці у Донецькій області, на підставі наказу Управління від 25.03.2024 року № 332/СХ, скасування наказів від 25.03.2024 року № 331/СХ та № 332/СХ, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська», звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці про:

визнання протиправними дії Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці щодо анулювання дозволу на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки від 03.09.2019 року № 0429.19.14, виданого Головним управлінням Держпраці у Донецькій області, шляхом видання наказу Управління від 25.03.2024 року № 331/СХ та дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки від 14.02.2012 року № 0220.12.14, виданого Головним управлінням Держпраці у Донецькій області, на підставі наказу Управління від 25.03.2024 року № 332/СХ, скасування наказів від 25.03.2024 року № 331/СХ та № 332/СХ.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2024 року відмовлено у задоволені позовних вимог.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просив скасувати рішення суду першої інстанції та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що відповідач в порушення вимог діючого не надав жодного доказу обґрунтованості прийняття рішення про анулювання дозволів, а також не надав доказів проведення перевірки саме додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозволи або намірів її проведення.

Зазначає, що діючим законодавством не передбачено що нещасний випадок зі смертельним наслідком є підставою для проведення позапланової перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозволи та як наслідок їх анулювання.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги, просив суд її задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином.

Суд апеляційної інстанції, заслухав доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, перевірив матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевірив юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідив правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.

Товариство з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська», місцезнаходження: 85013 Донецька обл., м. Білозерське, вул. Строїтельна, буд. 17, код .

13.03.2024 року Східним міжрегіональним управлінням Державної служби України з питань праці отримано повідомлення за № 205 від Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння).

Згідно вищезазначеного повідомлення, 12.03.2024 року о 16 годині 05 хвилин, під час транспортування демонтованої секції механізованого кріплення ЗМКД-90Т по демонтажній камері за допомогою лебідки ЛШМ-01, тяговим канатом лебідки ГОЗ ОСОБА_1 отримав удар в область ніг.

Під час транспортування по стволу потерпілий втратив свідомість.

Після проведення реанімаційних заходів лікар РПГ констатував смерть потерпілого.

На підставі отриманого повідомлення № 205 від 13.03.2024 року, Східним міжрегіональним управлінням Державної служби України з питань праці видано наказ №5/СХ-ЗК від 19.03.2024 року. «Про проведення позапланової перевірки Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» ()» Відповідно до абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V, пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», наказу Мінекономіки від 16.06.2023 № 5782 «Про здійснення заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану», у зв`язку із настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 12.03.2024 о 16 год. 05 хв. у виробці демонтажного хідника 1 південної лави уклону № 3 пласта горизонту 550 метрів ТДВ «Шахта «Білозерська» з ОСОБА_1 , 1971 року народження.

Даним наказом визначено провести позапланову перевірку ТДВ «Шахта «Білозерська».

Перевірку доручено провести:

- начальнику спеціалізованого відділу геолого-маркшейдерського нагляду, реструктуризації та шахтного будівництва управління гірничого нагляду Ліщенку Олегу Геннадійовичу;

- заступнику начальника відділу гірничотехнічного нагляду північно-західного напрямку управління гірничого нагляду Воротиленку Юрію Миколайовичу.

На підставі вказаного наказу видано Направлення на проведення перевірки від 20.03.2024 року № СХ/15/3309-24.

Відповідно до вказаного направлення, Східне міжрегіональним управлінням Державної служби України з питань праці відповідно до наказу від 19.03.2024 № 5/СХ-ЗК направляється для проведення позапланової перевірки з питань додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, праці, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду, в частині додержання вимог законодавства у сферах охорони праці та промислової безпеки службою охорони праці, ведення робіт у виробці демонтажного хідника 1 південної лави уклону № 3 пласта L8 горизонту 550 метрів ТДВ «Шахта «Білозерська» на підставі абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V, пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» наказу Мінекономіки від 16.06.2023 № 5782 «Про здійснення державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану», у зв`язку із настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 12.03.2024 о 16 год. 05 хв. у виробці демонтажного хідника 1 південної лави уклону №3 пласта горизонту 550 метрів ТДВ «Шахта «Білозерська» з ОСОБА_1 , 1971 року народження.

Копію вказаного направлення була отримана підприємством позивача та зареєстрована за вхідним № 277/04 від 22.03.2024 р. про що свідчить штамп вхідної кореспонденції. Копія даного направлення має відмітку «згідно з оригіналом заступник начальника відділу гірничотехнічного нагляду північно-західного напрямку управління гірничого нагляду 22.03.2024 р. (підпис) Юрій Воротиленко» без проставлення печатки контролюючого органу.

В свою чергу після отримання копії направлення від 20.03.2024 року № СХ/15/3309-24 позивачем складено на адресу Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці лист № 234 від 22.03.2024 р. В даному листі зазначено, що позивач заперечував проти проведення перевірки та зазначив наступне:

- крім направлення, інших документів, необхідних для проведення перевірки не надано;

- в копії направлення не зазначена конкретна підстава проведення перевірки та не конкретизований предмет перевірки;

- з наказом № СХ/5-ЗК від 19.03.2024 року позивач не ознайомлений;

- копія направлення завірена неналежним чином.

Посадовими особами Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці 22.03.2024 року о 10-55 було викликано поліцію в зв`язку не допущенням для позапланової перевірки ТДВ «Шахти Білозерська».

Та складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю № СХ/ДЦ/1/0004/НП від 22.03.2024 року, у якому зазначено щодо ненадання позивачем необхідної інформації, необхідної для проведення заходу державного контролю, ненадання доступу до виробничих об`єктів перевірки. Даний Акт підписаний уповноваженою особою суб`єкта господарювання Гаврихівим В.В. без яких небудь зауважень.

25.03.2024 року Східним міжрегіональним управлінням Державної служби України з питань праці прийнято Наказ № 331/СХ «Про анулювання дозволу Товариству з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» на виконання статті 21 Закону України «Про охорону праці», пунктів 17, 18 «Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року №1107 (далі - Порядок), у зв`язку зі створенням перешкод під час проведення посадовими особами Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл визначено анулювати дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл. Та анульовано дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки від 03.09.2019 № 0429.19.14, виданого Головним управлінням Держпраці у Донецькій області Товариству з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська», .

Та Наказ Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці від 25.03.2024 року № 332/СХ «Про анулювання дозволу Товариству з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» на виконання статті 21 Закону України «Про охорону праці», пунктів 17, 18 «Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року №1107 (далі - Порядок), у зв`язку зі створенням перешкод під час проведення посадовими особами Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл визначено анулювати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки від 14.02.2012 № 0220.12.14, виданий Територіальним управлінням Держгірпромнагляду у Донецькій області Товариству з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська», .

Листом від 28.03.2024 року № ДЗ-24/СХ/1-24-А відповідач повідомив позивача, що відповідно до вимог статті 21 Закону України «Про охорону праці» Наказом Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці (далі Міжрегіональне управління) від 25.03.2024 № 332/СХ анульовано дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки від 14.02.2012 №0220.12.14, виданий Територіальним управлінням Держгірпромнагляду у Донецькій області Товариству з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська».

Листом від 28.03.2024 року № ДЗ-24/СХ/1-24-А відповідач повідомив позивача, що відповідно до вимог статті 21 Закону України «Про охорону праці» Наказом Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці (далі Міжрегіональне управління) від 25.03.2024 № 331/СХ анульовано дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки від 03.09.2019 № 0429.19.14, виданий Головним управлінням Держпраці у Донецькій області Товариству з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська».

А також листами від 28.04.2024 року № СХ/1/4124-24 та № СХ/1/4123-24 відповідач повідомив позивача про припинення дії дозволів.

Спірним питанням, даної справи є дії Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці щодо анулювання дозволів на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки від 03.09.2019 року № 0429.19.14 та на виконання робіт підвищеної небезпеки від 14.02.2012 року № 0220.12.14, а також скасування наказів про анулювання дозволів.

Суд апеляційної інстанції погоджує висновки суду першої інстанції щодо відмови у задоволені позовних вимог з наступних підстав.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V), який, зокрема, встановлює порядок, умови та вимоги до проведення заходів державного нагляду (контролю) у вигляді планових та позапланових заходів.

Основні принципи державного нагляду (контролю) установлені статтею 3 цього Закону, до яких, зокрема, віднесено пріоритетність безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; орієнтованість державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Згідно зі статтею 259 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Постанови КМУ № 303 від 13.03.2022 року припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні.

15.03.2022 року був прийнятий Закон України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», відповідно до ч. 3 ст. 16 якого встановлено, що за наявності підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим, дев`ятим, десятим частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" здійснюються позапланові заходи державного нагляду (контролю) у період дії воєнного стану.

Порядок та підстави проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 6 Закону №877-V, відповідно до абзацу 9 частини першої якої, підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (абзац 12 частини 1 статті 6 Закону №877-V).

За правилами частини другої статті 6 Закону №877-V забороняється проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею. Виключенням з цього правила є лише приписи частини четвертої статті 2 цього Закону.

Частиною першої статті 8 Закону №877-V установлено, що орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю), має право: вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства; вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю); відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом; надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків; застосовувати санкції до суб`єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.

Отже, виходячи із основних засад та принципів, визначених Законом №877-V позапланова перевірка є особливою формою контролю, спрямованого на попередження у майбутньому подій, що передували нещасному випадку, що здійснюється незалежно від інших заходів, що зазвичай проводяться у таких випадках.

Аналогічні висновки викладено Верховним Судом у постанові від 24 серпня 2023 року в справі № 620/18817/21.

Відтак, приймаючи рішення про проведення позапланової перевірки позивача після отримання повідомлення про нещасний випадок на виробництві, відповідач діяв у межах чинного законодавства.

Щодо оформлення направлення на проведення перевірки, суд зазначає наступне.

Положеннями ст. 10 Закону № 877-V визначено, зокрема, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання); тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю); органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Верховний Суд у постанові від 19 вересня 2018 року у справі № 804/2956/17 наголосив, що даючи оцінку рішенню (припису) посадової особи територіального органу Держпраці за наслідками позапланової перевірки, окрім правомірності, власне вимог цього рішення/припису (з огляду на правовий статус Держпраці та її територіальних органів), важливим є з`ясувати, серед іншого, дотримання процедури проведення цієї позапланової перевірки. У такому контексті слід зважити на те, на якій підставі призначено цю перевірку, що було предметом перевірки, чи оформлено відповідні документи на проведення позапланової перевірки, чи ознайомлений суб`єкт господарювання про проведення позапланової перевірки і її предметом.

Отже, з`ясування дотримання процедури проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки є важливим питанням в аналогічних спорах.

Положенням статті 7 Закону № 877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (ч. 1).

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч. 2).

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) (ч.3).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею (ч. 5).

Частиною 6 статті 7 Закону № 877-V передбачено зокрема, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття наказу Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці від 19.03.2024 року № 5/СХ-ЗК про проведення позапланової перевірки ТДВ «Шахта «Білозерська», стало повідомлення про настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 12.03.2024 о 16 год. 05 хв. у виробці демонтажної камери 1 південної лави уклону №3 пласта L8 горизонту 550 метрів ТДВ «Шахта «Білозерська» з ОСОБА_1 , 1971 року народження. Даним наказом передбачено проведення перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони праці та промислової безпеки службою охорони праці, ведення робіт у вирубці демонтажного хідника 1 південної лави уклону №3 пласта L8 горизонту 550 метрів. Саме в якому стався нещасний випадок.

На підставі вищевказаного наказу видано направлення на проведення перевірки від 20.03.2024 року № СХ/15/3309-24.

Відповідно до якого, проведення перевірки призначено з питань додержання вимог законодавства у сфері охорони промислової безпеки, в частині додержання вимог законодавства у сферах охорони праці та промислової безпеки службою охорони праці, ведення робіт у виробці демонтажного хідника 1 південної лави уклону № 3 пласта L8 горизонту 550 метрів ТДВ «Шахта «Білозерська» на підставі абзацу дев`ятого частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V, пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» наказу Мінекономіки від 16.06.2023 № 5782 «Про здійснення державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану», у зв`язку із настанням нещасного випадку зі смертельним наслідком, який стався 12.03.2024 о 16 год. 05 хв. у виробці демонтажного хідника 1 південної лави уклону №3 пласта L8 горизонту 550 метрів ТДВ «Шахта «Білозерська» з ОСОБА_1 , 1971 року народження.

Посади та анкетні відомості уповноважених осіб відповідача у наказі № 5/СХ-ЗК та вказаному направленні співпадають.

При цьому, у направленні чітко визначено дату проведення перевірки, а саме: 22.03.2024 року по 04.04.2024 року та об`єкт перевірки: додержання вимог законодавства у сфері охорони промислової безпеки, в частині додержання вимог законодавства у сферах охорони праці та промислової безпеки службою охорони праці, ведення робіт у виробці демонтажного хідника 1 південної лави уклону № 3 пласта L8 горизонту 550 метрів ТДВ «Шахта «Білозерська».

Таким чином, направлення відповідає наказу № 5/СХ-ЗК та чітко визначає мету, місце, строки перевірки, та містить відомості про уповноважених осіб контролюючого органу.

Відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону № 877-V, перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Вручення посадовими особами відповідача копії вказаного направлення представником позивача та надання ними відповідних посвідчень сторонами не заперечується.

Враховуючи наведене, у позивача були відсутні законні підстави не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю).

За приписами частин першої, другої статті 22 Закону України «Про охорону праці» №2694-ХІІ роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

На виконання статті 22 Закону України «Про охорону праці» і статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» 17 квітня 2019 року Кабінетом Міністрів України прийнято Порядок №337, яким установлено процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, , які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо (пункт 3 Порядку №337).

Відповідно до пункту 8 Порядку № 337 у разі отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи тощо роботодавець зобов`язаний протягом двох годин повідомити підприємствам (установам, організаціям), зазначеним в абзацах четвертому - дев`ятому цього пункту, з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня надати на паперовому носії повідомлення згідно з додатком 2.

Згідно з пунктом 10 Порядку №337 спеціальному розслідуванню, підлягають, зокрема, нещасні випадки із смертельними наслідками.

Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок) (пункт 14 Порядку №337).

Виходячи із змісту основних засад та принципів Закону №877-V, а також меж його дії, визначених статтею 2 цього Закону, метою позапланової перевірки є, насамперед, виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства. Тобто, орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до сфери його відання критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від здійснення суб`єктом господарювання своєї діяльності. Враховуючи те, що основним принципом такої перевірки є саме пріоритетність безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами у сфері господарської діяльності, повноваження органу Держпраці під час проведення такого заходу є обмеженими лише в частині з`ясування питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Наслідками такої перевірки є складання припису, що має правові наслідки лише для суб`єкта господарювання.

Водночас питання, пов`язані з організацією розслідування нещасного випадку та взаємодії роботодавця з органом державного нагляду (контролю) визначені іншим Законом України «Про охорону праці» №2694-ХІІ та прийнятим на його виконання Порядком №337.

Виходячи із оцінки преамбули Закону № 2694-ХІІ та положень Порядку №337 на роботодавця покладено обов`язок організувати та провести спеціальне розслідування нещасного випадку на виробництві, метою якого є встановлення обставин, за яких такий випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, що насамперед дає право на отримання соціальних гарантій особами, що мають на них право. Метою такого розслідування є насамперед висновки, за яких працівник (або інша постраждала особа) має право на відшкодування шкоди у разі ушкодження його здоров`я.

Крім того, проведення спеціального розслідування здійснюється виключно роботодавцем або іншою уповноваженою особою підприємства, в той час як обов`язок організувати та провести позапланову перевірку покладено на орган державного контролю. Представник Держпраці, за приписами Порядку №337 лише входить до складу спеціальної комісії, що проводить таке розслідування.

Відтак, законодавець, зобов`язуючи керівника підприємства вчинити певні дії з приводу нещасного випадку, що стався на його території, жодним чином не пов`язує виконання роботодавцем цього обов`язку з діяльністю органу державного контролю у таких випадках і не ставить орган Держпраці у залежність від строків та результатів розслідування, що проводить роботодавець.

Натомість, приписами абзацу 9 частини першої статті 6 Закону №877-V смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку є однією із підстав для здійснення позапланових заходів органом державного нагляду (контролю). І на проведення цього заходу жодним чином не впливають результати інших процедур, проведення яких передбачені чинним законодавством у таких випадках.

Таким чином, за предметом регулювання у контексті аналізу наведених норм законодавства, позапланова перевірка та спеціальне розслідування є самостійними, обов`язковими заходами, умовою проведення яких є, зокрема, факт настання нещасного випадку, що призвів до смерті працівника. Водночас проведення жодного із зазначених заходів, не залежить від результатів іншого, так як вони проводяться незалежно один від одного, на підставі різних нормативно-правових актів, мають різну мету, різні організаційні процедури та наслідки.

Суд також зазначає, що питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону №877-V, зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому.

Згідно із частиною третьою статті 21 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці. На застосування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки виробник або постачальник устаткування підвищеної небезпеки отримує дозвіл до прийняття зобов`язань на постачання. Одержання дозволу не вимагається у разі експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, яке прийнято в експлуатацію з видачею відповідного сертифіката або щодо якого зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації, а також у разі реєстрації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Відповідно до частини четвертої статті 21 Закону України «Про охорону праці» порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, проведення або експлуатація (застосування) яких потребує отримання дозволу, та граничні розміри тарифів на проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, висновок якої є підставою для видачі дозволів, встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Частиною дванадцятою статті 21 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що підставою для анулювання дозволу є:

- заява роботодавця або уповноваженої ним особи про анулювання дозволу;

- припинення юридичної особи (злиття, приєднання, поділ, перетворення або ліквідація) або підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем;

- виявлення у поданих роботодавцем документах недостовірних відомостей щодо виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;

- повторне порушення вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;

- виникнення аварії, вибуху, пожежі, нещасного випадку, якщо в акті розслідування встановлено, що причиною такої події стало недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;

- створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.

Приписами частини 14 статті 21 Закону України «Про охорону праці» визначено, що про анулювання дозволу роботодавець повідомляється у письмовій формі із зазначенням підстав щодо анулювання цього дозволу протягом п`яти днів з дня прийняття рішення органом, який видав дозвіл.

Процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки визначено Порядком видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (далі - Порядок № 1107).

Пунктом 17 Порядку № 1107 передбачено, що дозвіл може бути анульований у випадках, передбачених статтею 21 Закону України «Про охорону праці». Рішення про анулювання дозволу приймається органом, що його видав.

Відмова в доступі посадових осіб органу, який здійснює перевірку до місць провадження діяльності суб`єкта господарювання, об`єктів, що використовуються суб`єктом господарювання при провадженні діяльності є створенням перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці.

Аналогічні висновки викладено Верховним Судом у постанові від 10 лютого 2022 року у справі № 420/4154/19.

Суд зазначає, що проведення позапланової перевірки після отримання повідомлення від суб`єкта господарювання повідомлення про нещасний випадок - є обов`язком контролюючого органу.

Разом з тим, створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл є самостійною підставою для скасування дозволу.

Як вже зазначалось судом, приписами статті 11 Закону № 877-V, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.

Частиною сьомою статті 11 Закону № 877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Таким чином, твердження позивача про те, що предмет та підстава позачергової перевірки не відповідають предмету та підставі анулювання дозволів, є неприйнятними, оскільки, за результатами такої перевірки контролюючим органом рішення про анулювання дозволу не приймається.

В свою чергу, анулювання дозволу передбачено за умови створення суб`єктом господарювання перешкод під час проведення перевірки має на меті захист права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності за умови неможливості контролюючого органу з вини роботодавця пересвідчитись у дотриманні останнім приписів трудового законодавства під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.

Статтею 21 Закону № 2694-XII визначено, що про анулювання дозволу роботодавець повідомляється у письмовій формі із зазначенням підстав щодо анулювання цього дозволу протягом п`яти днів з дня прийняття рішення органом, який видав дозвіл.

При цьому, направлення суб`єкту господарювання наказів про анулювання дозволу Законом № 2694-XII не вимагається, а відмова їх видати на адвокатський запит не є предметом спору в даній справі.

Колегія суддів вважає неприйнятними доводи апеляційної скарги позивача, що відповідач не надав доказів проведення перевірки саме додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозволи або намірів її проведення; а також те, що діючим законодавством не передбачено, що нещасний випадок зі смертельним наслідком є підставою для проведення позапланової перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозволи та як наслідок їх анулювання, з огляду на наступне.

Предметом спору в межах даної справи позивачем визначено скасування наказів відповідача від 25.03.2024 року № 331/СХ та № 332/СХ щодо анулювання дозволів на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки від 03.09.2019 року № 0429.19.14 та від 14.02.2012 року № 0220.12.14.

Таким чином, вищезазначені доводи апеляційної скарги є неприйнятними, оскільки в межах даної справи не є предметом судового перегляду наказ відповідача №5/СХ-ЗК від 19.03.2024 року. «Про проведення позапланової перевірки Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» ()» та, відповідно законність підстав та предмета такої перевірки.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції щодо правомірності наказів відповідача щодо анулювання дозволів.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

Доводи апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до положень ч.1 ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, оскільки суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Керуючись статтями 250, 272, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю «Шахта «Білозерська» залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2024 року у справі № 200/3079/24 залишити без змін.

Вступна та резолютивна частини постанови проголошені в судовому засіданні 09 грудня 2024 року.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку встановленому ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 12 грудня 2024 року.

Судді А.В. Гайдар

Т.Г.Гаврищук

І.В. Геращенко