Справа № 643/15560/24
Суддя: Власенко М. В.
Дата ухвалення: 2024-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/643/102/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2024 суддя Московського районного суду м. Харкова Власенко М. В, перевіривши заяву ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

09 грудня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з заявою, у якій просить: «Розглянути його заяву на протиправні дії працівників ІНФОРМАЦІЯ_1 за вручення повістки без його відома, також за його відмову пройти ВЛК без довідок при собі щодо його захворювань, так як були порушені його права за ст. 22 відеофіксації та п. 560-П1487 повідомлення про отримання».

Суд, перевіривши заяву на її відповідність вимогам КАС України, встановив таке.

Заява викладена на одному аркуші, містить найменування суду, до якого подається, відомості про ОСОБА_1 та прохальну частину, указану вище. До заяви додано копію паспорта громадянина України ОСОБА_1 разом з копією картки платника податків, копії двох постанов ІНФОРМАЦІЯ_2 № 01/2190 та 01/2191 за справами про адміністративні правопорушення від 03 грудня 2024 року відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

За правилами п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються відомості про сторін та інших учасників справи: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з ч. 1 ст. 42, ч. 1 ст. 46 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Згідно адміністративного процесуального законодавства, позивачем є особа, якій належить право вимоги, відповідачем у позовній заяві повинно бути зазначено юридичну або фізичну особу, до якої заявлено вимоги, тобто якщо предметом спору є права чи обов`язки такої особи.

Проте, заява ОСОБА_1 містить відомості лише про нього і без зазначення процесуального статусу учасника справи. Відомостей про інших учасників справи заява не містить.

Одночасно, суд зазначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист (ст. 5 КАС України).

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Проте, заява ОСОБА_1 не містить ані змісту позовних вимог, ані їх обгрунутвання, оскільки його прохання розглянути заяву не містить конкретизації вимоги та особи, до якої така вимога була пред`явлена.

Крім цього, згідно п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак заява ОСОБА_1 не містить будь-яких обставин події та дій, якими, на його думку, порушені його права, жодні докази таких фактів не зазначені.

Згідно п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суд зазначає, що у разі, як на думку ОСОБА_1 , порушення його прав, свобод, інтересів рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, позовна заява повинна містити обґрунтування такого порушення.

У заяві ОСОБА_1 відсутні відомості згідно п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Також, згідно з п. 6 8, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Заява ОСОБА_1 не містить указаних відомостей, переліку документів та підтвердження про неподання такої ж заяви.

Крім цього, згідно ч. 8 ст. 160, ч. 3 ст. 161 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підстави звільнення від сплати судового збору у заяві не викладені, судовий збір ОСОБА_1 не сплачений.

Документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивачем також не надано.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 3, 5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

За правилами ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до пп. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно положень ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» установлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3028,00 грн.

Відтак, розмір судового збору за немайнову вимогу становить 1211,20 грн., за майнову вимогу від 1211,20 грн. до 15140,00 грн.

Враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду у справі № 543/775/17 від 18 березня 2020 року, розмір судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення повинен складати 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн. згідно з п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Отже, судовий збір, що підлягає сплаті за подання позовної заяви ОСОБА_1 складатиме 605,60 грн. за вимогу немайнового характеру, від 1211,20 грн. до 15140,00 грн. за вимогу майнового характеру в залежності від її розміру.

Таким чином, позивачеві необхідно сплатити судовий збір згідно позовних вимог та законодавчо визначених розмірів та надати документ, підтверджуючий його сплату (реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК Харків обл./м.Харків/Салтівськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, р/р UA0020657, код класифікації доходів бюджету 22030101).

У разі наявності підстав звільнення від сплати судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір», надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, суд зазначає про можливість ОСОБА_1 зазначити й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору згідно ч. 9 ст. 160 КАС України, виходячи з обставин певної події.

Разом з цим, суд зазначає про обов`язок позивача, визначений ч. 4 ст. 161 КАС України, а саме: позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Наразі суд не має можливості встановити, чи дотримався ОСОБА_1 указаної вимоги через відсутність зазначення будь-яких обставин у заяві останнього.

Проте, з урахуванням зазначення у заяві про наявність певних довідок про стан здоров`я ОСОБА_1 , суд зазначає, що такі довідки повинні долучатися до позову, якщо вони підтверджують певні обставини події, яку останній вважає протиправною.

Відтак, заява ОСОБА_1 подана без дотримання вимог ст. 160, 161 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві часу, необхідного для усунення зазначених недоліків, шляхом подання:

- уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог ч. 1, 5, 8, 9 ст. 160 КАС України;

- документу, що підтверджує сплату судового збору або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- всіх наявних в нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Керуючись ст. 161, 169 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити десятиденний строк з моменту отримання цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі неусунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається заявнику.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Михайло ВЛАСЕНКО