Справа № 320/36250/24
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2024-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕКСЕН Україна» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «НЕКСЕН Україна» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2024 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, Головне управління ДПС у м. Києві звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального права.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «НЕКСЕН УКРАЇНА» (місцезнаходження: 03150, м. Київ, вул. Німецька, буд. 3-Б, офіс 6; ) зареєстроване як юридична особа 14.06.2023 року, номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань: 000065232. Основним видом економічної діяльності вказаного товариства є оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податків від 25.06.2024 року №163899, згідно з яким встановлено відповідність ТОВ «НЕКСЕН УКРАЇНА» критеріям ризиковості платника податків, на підставі п. 8 критеріїв ризикованості платника податків, визначених у додатку №1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (далі - Порядок №1165), а саме:

- 12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

- 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості:

1) придбання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44673090, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 18.04.2024 року;

2) придбання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44739878, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 18.04.2024 року;

3) постачання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 42926813, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 06.06.2024 року;

4) постачання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44673090, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 18.04.2024 року;

5) постачання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44739878, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 18.04.2024 року;

6) постачання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 44972160, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 06.06.2024 року;

7) постачання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 45138130, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 29.02.2024 року;

8) постачання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 43053218, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 29.02.2024 року;

9) постачання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 41714604, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 29.02.2024 року;

10) постачання у період здійснення господарської операції з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року, код УКТЗЕД 2710, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 42614179, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

З матеріалів справи вбачається, що позивач направив до контролюючого органу письмові пояснення з доказами на підтвердження здійснення господарських операцій із зазначеними у рішенні контрагентами.

За результатами розгляду вказаних пояснень 16.07.2024 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві було прийнято рішення №177040 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «НЕКСЕН УКРАЇНА» критеріям ризиковості платника податку (пункт 8 Критеріїв встановлено наявність ризикових операцій).

Так, у рішенні вказано коди податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості:

- код 12 - постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

- код 13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У розділі інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку вказано :

- господарські операції з придбання/постачання за період з 28.12.2023 року по 25.06.2024 року з контрагентами, які внесені до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості - (ТОВ «Нексен Груп»), (ТОВ «Нексен Ойл»), (ТОВ «Еквайринг Ойл»), (ТОВ «Захід Трейд Україна»), (ТОВ «АКД-Груп»), (ТОВ «Оскар Оіл-Трейд»), код ЄРПОУ 41714604 (ТОВ «Оскар Олл-Трейд»), (ТОВ «Євро-Люкс-Компані).

У вказаному рішенні зазначено про ненадання позивачем документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг; первинні документи щодо зберігання; первинні документи щодо транспортування; первинні документи щодо навантаження продукції; первинні документи щодо розвантаження продукції; складські документи (інвентаризаційні описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг); накладна; розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків; документ щодо підтвердження відповідності продукції (декларація про відповідність).

Позивач, не погоджуючись із оскаржуваним рішенням вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 року №2755-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - ПК України).

Зокрема, п. 201.10 ст. 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

У силу положень пп. 201.1.16 п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 на виконання вимог п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України було затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Вказаний Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної / розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпунктів «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпунктів «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу 1 пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Пунктами 5 і 6 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема:

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Зміст наведених положень Порядку №1165 та зокрема п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку свідчить про те, що розгляду комісією регіонального рівня питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку та прийняття одного із передбачених Порядком рішення передує процедура моніторингу відповідності податкової накладної / розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків. У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Після того, комісією регіонального рівня розглядається питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку та приймається рішення про відповідність або невідповідність платника податку таким критеріям. При цьому, у силу положень п. 40 Порядку №1165 такі рішення приймаються комісією на засіданнях, шляхом проведення відкритого голосування, та результати щодо прийняття рішень фіксуються у протоколах.

При цьому, для того, аби встановити відповідність платника податку на додану вартість вказану критерію ризиковості мають існувати визначені цим пунктом передумови, а саме наявність певної визначеної податкової інформації, що вказує на ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної саме в поданих для реєстрації податкових накладних/розрахунках коригування такого платника.

Судом першої інстанції встановлено, що Головне управління ДПС у м. Києві в рішенні від 16.07.2024 року №177040 зазначило про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Так, у спірному рішенні зазначено про ненадання позивачем документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг; первинні документи щодо зберігання; первинні документи щодо транспортування; первинні документи щодо навантаження продукції; первинні документи щодо розвантаження продукції; складські документи (інвентаризаційні описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг); накладна; розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків; документ щодо підтвердження відповідності продукції (декларація про відповідність).

Прийняттю відповідачем спірного рішення передувало направлення позивачем письмових пояснень щодо господарських операцій, до яких були додані первинні документи.

Так, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами економічної діяльності позивача за КВЕД 2010 основним видом діяльності є 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (основний).

Для здійснення господарської діяльності позивач орендує офісне приміщення згідно договору про передачу в суборенду нежилого приміщення від 14.06.2023 року №14/06/23, докази на підтвердження чого надано до матеріалів справи та надавалися позивачем до контролюючого органу, що також було долучено до матеріалів справи.

Для здійснення свого основного виду діяльності позивачем здійснюється оптова закупівля нафтопродуктів у контрагентів-постачальників, зокрема імпорту пального, яке не використовується у власній господарській діяльності, а лише здійснюється подальша його реалізація. На підтвердження вказаного позивачем надано контракти щодо імпорту палива з іноземними компаніями DMV Petrol (контракт №189-S/27.09.2023 від 27.09.2023 року), Green Day Distribution SRL (контракт №84 від 29.03.2023 року), AVANTE S.R.L.(контракт №161/NXU/Exp від 21.12.2023 року), EURONOVA ENERGIES SA (контракт №001/23/ENE/NEXEN UKRAINE від 02.10.2023 року), UNIMOT PALIVA (контракт №328-WS-P від 18.04.2024 року).

Для зберігання паливно-мастильних матеріалів позивачем укладено наступні договори на зберігання з: ТОВ «Торгівельно-виробнича компанія ДІО ПЛАСТ Україна» (договір зберігання нафтопродуктів №ХР-56/23 від 17.10.2023 року); ТОВ «МОТТО ЗАХІД» (договір зберігання нафтопродуктів №82-3 від 26.03.2023 року); Приватне підприємство «НАФТОТЕРМІНАЛ» (договір зберігання нафтопродуктів №НТ/4 від 30.01.2024 року); ТОВ «КОНЦЕПТ ОЙЛ» (договір зберігання нафтопродуктів №3/190224-4 від 19.02.2024 року).

Окрім цього, позивач має також договори на перевезення нафтопродуктів з: ТОВ «МОТТО ЗАХІД» (договір про надання транспортних послуг №83-Т від 30.10.2023 року); ТОВ «НЕКС ТРАНС» (договір про надання транспортних послуг №2201-24-2С від 22.01.2024 року); ФОП ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 (договір про надання транспортних послуг №08-24 від 01.01.2024 року); ТОВ «СІТІСЕЙТ» (договір про надання транспортних послуг №20-06/2024 від 20.06.2024 року); ТОВ «РОКТРАНС» (договір про надання транспортних послуг №04/12/2023/1С від 04.12.2023 року); ТОВ «ІСА ГРУПП» (договір про надання транспортних послуг №06/11/2023/5С від 06.11.2023 року).

Усі вказані договори та первинні документи на підтвердження реальності здійснення господарських операцій по ним були надані позивачем до матеріалів справи та ретельно досліджені судом першої інстанції.

Щодо контрагентів позивача, господарські операції з якими стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення про ризиковість, судом першої інстанції було встановлено наступне.

На підтвердження реальності господарських операцій позивачем надавалися до письмових пояснень до контролюючого органу та було надано до матеріалів справи такі первинні документи, як договори: з ТОВ «НЕКСЕН ГРУП» () договір поставки нафтопродуктів №108-НУ від 26.12.2023 року; з ТОВ «НЕКСЕН ОЙЛ» () договір поставки нафтопродуктів №046-НУ від 27.11.2023 року; з ТОВ «ЕКВАЙРИНГ ОЙЛ» () договір поставки нафтопродуктів №070-НУ від 19.12.2023 року; з ТОВ «ЗАХІД ТРЕЙД Україна» () договір поставки нафтопродуктів №094-НУ від 15.02.2024 року; з ТОВ «ПОЛІССЯ ОІЛ» () договір поставки нафтопродуктів №075-НУ від 28.12.2023 року; з ТОВ «ОСКАР ОІЛ-ТРЕЙД» () договір поставки нафтопродуктів №011-НУ від 06.10.2023 року; з ТОВ «ОСКАР ОЛЛ-ТРЕЙД» () договір поставки нафтопродуктів №010-НУ від 06.10.2023 року; з ТОВ «ЄВРО-ЛЮКС-КОМПАНІ» () договір поставки нафтопродуктів №102-НУ від 22.04.2024 року; з ТОВ «НЕКСЕН ГРУП» ()(постачальник) договір поставки нафтопродуктів №088-НГ від 01.01.2024 року; з ТОВ «НЕКСЕН ОЙЛ» () (постачальник) договір поставки нафтопродуктів №397-НО від 11.12.2023 року.

На підтвердження господарських операцій за вказаними договорами позивачем також було надано контролюючому органу до письмових пояснень та до матеріалів справи первинні документи, такі як рахунки на оплату, товаро-транспорті накладні на відпуск нафтопродуктів, видаткові накладні, акцизні накладні, платіжні доручення та банківські виписки, докази на перевезення вказаних нафтопродуктів.

З виписок по банківському рахунку позивача вбачається, що з даними контрагентами повністю розрахувалось перед позивачем за вказані нафтопродукти.

Отже, як було вірно встановлено судом першої інстанції, матеріалами справи підтверджується те, що позивачем було здійснено поставку нафтопродуктів із вказаними контрагентами за договорами, про що також було зазначено позивачем у вказаних письмових поясненнях.

До того ж, всі вищевказані документи не мають дефекту форми, змісту або походження, які в силу ч.2 ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», п.2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 року №88, спричинили б втрату первинними документами юридичної сили, та підтверджують факт здійснення відповідних господарських операцій.

Проте, відповідач безпідставно залишив поза увагою надані позивачем пояснення та документи.

Щодо посилань відповідача у спірному рішенні на відповідність ТОВ «НЕКСЕН ГРУП» (); ТОВ «НЕКСЕН ОЙЛ»(); ТОВ «ЕКВАЙРИНГ ОЙЛ» (); з ТОВ «ЗАХІД ТРЕЙД Україна» (); з ТОВ «ПОЛІССЯ ОІЛ» (); з ТОВ «ОСКАР ОІЛ-ТРЕЙД» (); з ТОВ «ОСКАР ОЛЛ-ТРЕЙД» (); з ТОВ «ЄВРО-ЛЮКС-КОМПАНІ» () критеріям ризиковості, які здійснюють сумнівні господарські операції, судом першої інстанції було вірно вказане наступне.

З матеріалів справи вбачається, що контролюючим органом було прийнято рішення про відповідність вказаних контрагентів позивача критеріям ризиковості платника податку.

Разом з тим, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів, що своєю чергою порушує та не узгоджується з принципом (правилом) індивідуальної відповідальності платника податків, за яким добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

Відтак, виходячи з принципу індивідуального застосування відповідальності за порушення правил оподаткування, негативні наслідки можуть бути застосовані саме до того платника податків, який їх припустився, а не до іншої особи.

Вказаний підхід застосовано Європейським судом з прав людини, зокрема, у справах "Булвес" АД проти Болгарії" (2009 рік, заява №3991/03), "Бізнес Супорт Центр" проти Болгарії" (2010 рік, заява №6689/03), "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (заява №36985/97), "Полторацький проти України" від 29.04.2003 р. (заява №38812/97), де Суд дійшов висновку про правило "індивідуальної юридичної відповідальності", тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.

З огляду на викладене, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські операції із платником податків, який на думку податкового органу є ризиковим, колегія суддів також оцінює критично.

До того ж, рішення про ризиковість контрагентів позивача прийнято контролюючим органом пізніше, ніж здійснення господарських операцій. Тобто, станом на дати здійснення поставки нафтопродуктів, а також укладення договорів з контрагентами, вказані контрагенти позивача не були «ризиковими» та рішень про їх ризиковість контролюючим органом прийнято не було.

Відтак, спірне рішення всупереч вимогам Порядку №1165 не містить детальної інформації, за якої встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2021 року у справі №340/1098/20 дійшов висновку про те, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

В постановах від 05.01.2021 року у справі №640/11321/20 та від 02.12.2021 року у справі №340/1098/20 Верховним Судом було зазначено, що навіть, якщо Порядком №1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте не виконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком №1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування рішення.

Таким чином, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома в процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

У спірному рішенні контролюючий орган зазначив про ненадання позивачем документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг; первинні документи щодо транспортування; рахунки-фактури/інвойси; акт приймання-передачі товарів (робіт, послуг); накладна; розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків.

Проте, відповідач під час розгляду справи не зазначив, яким саме чином відсутність вищевказаних (за наявності інших, поданих позивачем) первинних документів впливає на реальність та/або ризиковість здійснення позивачем господарських операцій з поставки та придбання товару та на питання відповідності позивача платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Більше того, поставлений позивачем товар був ним виготовлений самостійно з використанням власних ресурсів та технічного оснащення.

Відтак, враховуючи те, що відповідачами під час розгляду справи не було доведено правомірність прийняття рішення від 16.07.2024 року №177040 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що спірне рішення було прийнято протиправно, необґрунтовано та підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Головного управління ДПС у місті Києві виключити ТОВ «НЕКСЕН Україна» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає таке

Порядком №1165 не передбачено обов`язку комісії регіонального рівня приймати рішення про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі скасування судом відповідного рішення про відповідність платника критеріям ризиковості.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 13 січня 2011 року в справі «Чуйкіна проти України» (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE, заява №28924/04) констатував: « 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків.

Таким чином стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. theUnitedKingdom, пп. 2836, Series A №18).

Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції.

Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, п. 25, ECHR 2002-II) «.

З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «НЕКСЕН Україна» (ідентифікаційний код 45021633) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення.

Апеляційний суд також враховує, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.