Справа № 600/5611/24-а
Суддя: Сіжук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 грудня 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/5611/24-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Сіжук О.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області з такими позовними вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність щодо не звільнення зі служби в поліції згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України «Про національну поліцію»;

- зобов`язати прийняти рішення про звільнення зі служби в поліції згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України «Про національну поліцію»;

- визнати противоправним та скасувати наказ №203 о/с від 11.07.2024 «По особовому складу» в частині призначення в порядку переведення по службі на посаду інспектора взводу №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши від посади оперуповноваженого зонального сектору № 5 відділу кримінальної поліції Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, з 12.07.2024;

- визнати противоправним та скасувати наказ №530 від 06.08.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення»;

- визнати противоправним та скасувати наказ №252 о/с від 09.08.2024 «По особовому складу»;

- змінити формулювання звільнення з посади оперуповноваженого зонального сектору № 5 відділу кримінальної поліції Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, указавши підставу (формулювання) звільнення - за власним бажанням (пункт 7 частини першої статті 77 Закону України «Про національну поліцію»);

- зобов`язати внести запис до трудової книжки серії НОМЕР_1 , за відповідним номером про недійсність запису № 10 про звільнення ОСОБА_1 на підставі наказу про звільнення від 09.08.2024 року № 252 о/с.

Разом з позовною заявою представником позивача подано до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду представник позивача зазначає, що 09.09.2024 позивач звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду із позовом, в якому просив: визнати протиправною бездіяльність Головного управління національної поліції в Чернівецької області щодо не звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 ; зобов`язати Головне управління національної поліції в Чернівецької області прийняти рішення про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 7 частини першої етап і 77 Закону України «Про національну поліцію»; визнати противоправним та скасувати наказ № 203 о/с від 11.07.2024 року «По особовому складу» в частині призначення в порядку переведення по службі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора взводу № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Г`УНП в Чернівецькій області, увільнивши від посади оперуповноваженого зонального сектору №5 відділу кримінальної поліції Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області, з 12.07.2024.

Після відкриття провадження, представник позивача подав до суду заяву про зміну предмета позову.

Однак, ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 02.09.2024 у задоволенні зави про зміну предмету позову судом відмовлено.

Вказану ухвалу позивач оскаржив в апеляційному порядку. Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2024 відмовлено у відкритті провадження за апеляційною скаргою позивача на ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 02.09.2024.

Не погодившись із ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2024 про відмову у відкритті апеляційного провадження, представник позивача подав касаційну скаргу. Ухвалою Верховного Суду від 19.11.2024 відмовлено у відкритті касаційного провадження за скаргою позивача на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2024 у справі № 600/3186/24-а.

Позивач вирішив скористатись своїм правом про залишення позову у справі №600/3186/24-а без розгляду та звернутися до адміністративного суду з окремим позовом у загальному порядку, у зв`язку з чим подав до суду заяву про залишення позову без розгляду у справі № 600/3186/24-а.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 02.12.2024 у справі №600/3186/24-а позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишено без розгляду.

Позивач вважає, що з поважних причин пропустив строк звернення до суду, оскільки використав всі засоби захисту своїх порушених прав - подання заяви про зміну позовних вимог, апеляційне та касаційне оскарження ухвали суду про відмову у прийнятті заяви про зміну предмету позову.

Крім того, звертає увагу, що після залишення його позову без розгляду ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 02.12.2024 у справі № 600/3186/24-а має право звернутись до суду з окремим позовом в загальному порядку.

Розглянувши подану представником позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду, перевіривши матеріали позовної заяви, суддя зазначає наступне.

Згідно частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

У постанові від 30.11.2023 у справі №500/1224/23 Верховний Суд зазначив, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут Національної поліції України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 08.02.2023 у справі №120/7567/22, від 31.10.2023 у справі №400/5692/22, від 31.10.2023 у справі №340/4394/22. Вказаний підхід підтримано Верховним Судом в постанові від 31.05.2023 у справі №160/9356/22.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує наказ № 530 від 06.08.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення» та наказ № 252 о/с від 09.08.2024 «По особовому складу», при цьому позивач з позовом звернувся до суду 06.12.2024.

Із змісту заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду вбачається, що позивач ознайомився з наказами № 530 від 06.08.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення» та № 252 о/с від 09.08.2024 «По особовому складу» 09.08.2024 в приміщенні УКЗ ГУНП в Чернівецькій області.

Таким чином, в розумінні частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України позовні вимоги щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення заявлені поза межами 15 днів з дня ознайомлення з оскаржуваними наказами.

Стосовно позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності щодо не звільнення зі служби в поліції згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України «Про національну поліцію»; зобов`язання прийняти рішення про звільнення зі служби в поліції згідно з пунктом 7 частини першої статті 77 Закону України «Про національну поліцію»; визнання противоправним та скасування наказу №203 о/с від 11.07.2024 «По особовому складу» в частині суддя зазначає наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Оскільки, вказані позовні вимоги стосуються проходження публічної служби позивач, то строк звернення з такими вимогами до суду становить місячний строк.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує наказ №203 о/с від 11.07.2024 «По особовому складу» та бездіяльність відповідача щодо не звільнення його зі служби з поліції на підставі рапорту від 12.06.2024, при цьому позивач з позовом звернувся до суду 06.12.2024.

Таким чином, позивачем пропущений місячний строк звернення до суду з вказаними позовними вимогами.

Суддя наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Слід зазначити, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, а для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Крім того, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Стосовно посилань позивача на те, що після залишення його позову без розгляду ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 02.12.2024 у справі № 600/3186/24-а він має право звернутись до суду з окремим позовом в загальному порядку, суддя зазначає наступне.

Суддею не заперечується право позивача після залишення його позову без розгляду звернутися до суду в загальному порядку.

Однак, суддя наголошує на тому, що пред`явлення вказаного позову повинно бути в межах строку звернення до суду. Щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення в межах 15 днів з дня ознайомлення з оскаржуваними наказами, як визначено частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а щодо проходження публічної служби позивачем в межах місячного строку, як визначено частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Враховуючи вказані обставини, суддя вважає за необхідне визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду та відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду.

Згідно частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання (надіслання) до суду заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправною бездіяльності, визнання протиправними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Сіжук Ольга Володимирівна