Справа № 140/8742/24
Суддя: Костюкевич Сергій Федорович
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року ЛуцькСправа № 140/8742/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Костюкевича С.Ф.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 18.07.2024 № .

В обґрунтування позову позивач зазначила, що спірне податкове повідомлення-рішення на суму нарахованих штрафних санкцій 587 476,84 грн прийняте на підставі акту № 16614/03-20-24-07/ НОМЕР_1 від 21.06.2024 документальної позапланової невиїзної перевірки ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій.

Вказала, що згідно висновків акту перевірки № 16614/03-20-24-07/ НОМЕР_1 від 21.06.2024 встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 :

- п. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та п. 21 розділу II Положення про. заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення та застосовані на його підставі штрафні (фінансові) санкції (штрафи) протиправними, звернулася до суду із цим позовом.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 26.08.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі без проведення судового засідання та виклику сторін.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача позовних вимог не визнала та просила відмовити в їх задоволенні з мотивів, викладених у акті перевірки, та правомірно прийнятого на його підставі оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

У відповіді на відзив позивач підтвердила свої доводи, зазначені у позовній заяві та просила у задовольнити позовні вимоги.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ФОП ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання, платником податків, основний вид господарської діяльності за КВЕД: 46.22 Оптова торгівля квітами та рослинами.

ФОП ОСОБА_1 по контракту від 17.05.2023 № 2 укладеному з фірмою нерезидентом компанією "ORGANIC PLANTS Sp. Z o. o." (Польща), здійснено експортні відвантаження частин рослин, які використовується в основному в медицині сушені, не подрібнені, розфасовані: корінь живокосту сушений в 118 поліпропіленових мішках, вага нетто- 3 022,00 кг., підмаренник сушений в 13 поліпропіленових мішках, вага нетто- 315,00 кг, цвіт липи сушений в 49 поліпропіленових мішках, вага нетто- 1460,00 кг, листя берези сушене в 100 баулах, вага нетто - 7135,00 кг, брунька сосни сушена в 175 поліпропіленових мішках, вага нетто - 3495,00 кг, товар походження UA, виробник невідомий, торгівельна марка невідома, всього: 355 поліпропіленових мішків та 100 баулів, вага нетто - 15427,00 кг, згідно з митними деклараціями на загальну суму 73 836,65 євро.

Дата експорту товару по контракту № 2 від 17.05.2023 - 18.05.2023. Граничний термін надходження валютної виручки - 15.11.2023.

Валютну виручку 73 836,65 євро, EUR отримано 27.11.2023, 28.12.2023, 05.01.2024 18.01.2024, 19.01.2024, 19.01.202 та 22.01.2024.

У період з 17.05.2023 по 10.06.2024 посадовими особами ГУ ДПС у Волинській області на підставі наказу від 07.05.2024 №1722-п та повідомлення виданого ГУ ДПС у Волинській області від 07.05.2024 №664 на підставі п.п. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78, п. 69.2 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010, проведено позапланову невиїзну документальну перевірку ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій.

За результатами вказаної перевірки складено акт № 16614/03-20-24-07/ НОМЕР_1 від 21.06.2024, яким встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 :

- п. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та п. 21 розділу II Положення про. заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5.

За результатами проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, ГУ ДПС у Волинській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 18.07.2024 № , яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 587 476,84 грн.

Пеня нарахована за порушення строків по зовнішньоекономічних операціях:

-з період з 14.11.2023 по 27.11.2023 на суму 1 568,00 грн (граничний строк надходження валютної виручки 27.11.2023), кількість днів прострочки 14;

-з період з 14.11.2023 по 28.12.2023 на суму 12 939,76 грн (граничний строк надходження валютної виручки 28.12.2023), кількість днів прострочки 45;

- з період з 14.11.2023 по 05.01.2024 на суму 61 269,41 грн (граничний строк надходження валютної виручки 05.01.2024), кількість днів прострочки 53;

- з період з 14.11.2023 по 18.01.2024 на суму 103 218,69 грн (граничний строк надходження валютної виручки 18.01.2024), кількість днів прострочки 66;

- з період з 14.11.2023 по 19.01.2024 на суму 79 945,47грн (граничний строк надходження валютної виручки 19.01.2024), кількість днів прострочки 67;

- з період з 14.11.2023 по 19.01.2024 на суму 145 340,57 грн (граничний строк надходження валютної виручки 19.01.2024), кількість днів прострочки 67;

- з період з 14.11.2023 по 22.01.2024 на суму 183 194,64 грн (граничний строк надходження валютної виручки 22.01.2024), кількість днів прострочки 70.

Згідно листа Волинської митниці від 04.12.2024 № 25687/5, посадовою особою митного поста «Ковель» Волинської митниці 18.05.2023 о 15 год. 51 хв. прийнято в роботу ЕМД 23UA70U4 в режимі «ЕК10АА», експортер (гр.2) - «ФОП ОСОБА_1 » (ЄДРПОУ ); отримувач (гр.8) - ORGANIC PLANTS Sp. z о.o; ul. F. Chopina 41/2, 20-023 Lublin декларант (гр.14) - « ОСОБА_2 » (ЄДРПОУ ), згідно якої до митного оформлення заявлено товар - Частини рослин, які використовується в основному в медицині сушені, не подрібнені, розфасовані. Корінь живокосту сушений в 118 поліпропіленових мішках, вага нетто- 3022,00 кг. Підмаренник сушений в 13 поліпропіленових мішках, вага нетто- 315,00 кг. Цвіт липи сушений в 49 поліпропіленових мішках, вага нетто- 1460,00 кг. Листя берези сушене в 100 баулах, вага нетто-7135,00 кг. Брунька сосни сушена в 175 поліпропіленових мішках, вага нетто- 3495,00 кг. Товар походження UA. Всього: 355 поліпропіленових мішків та 100 баулів. Вага нетто - 15427,00 кг.

18.05.2023 о 16 год. 43 хв. після здійснення всіх митних формальностей товар було оформлено на м/п «Ковель» та направлено транспортний засіб реєстраційний номер НОМЕР_2 / НОМЕР_3 по ЕМД 23UA70Ef4 до пункту пропуску «Ягодин -Дорогуск».

Згідно бази даних ЄАІС Держмитслужби 16.06.2023 о 23 год. 26 хв. на м/п «Ягодин» було здійснено пропуск транспортного засобу реєстраційний номер НОМЕР_4 / НОМЕР_5 по ЕМД 23UA70U4 та випущено за межі митної території України.

Не погоджуючись із оскаржуваним ППР, ФОП ОСОБА_1 звернулась до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Статтею 62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п.п.75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

За положеннями п.п.75.1.2 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Згідно п.п.78.1.1 п.78.1 ст.78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності отримання податкової інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Як встановлено судом, що відповідачем на підставі наказу від 07.05.2024 №1722-п, проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій. та підтвердження повідомлення Національного банку України (далі - НБУ) про порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по експортному контракту від 17.05.2023 № 2.

За результатами проведеної перевірки складено Акт документальної позапланової невиїзної перевірки № 16614/03-20-24-07/ НОМЕР_1 від 21.06.2024 та прийнято податкове повідомлення - рішення форми С від 18.07.2024 № , яким нарахована пеня в сумі 587 476,84 грн.

Суд враховує висновки, що зазначені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2021 по справі № 816/228/17, які полягають у наступному "у разі якщо контролюючий орган був допущений до проведення перевірки на підставі наказу на її проведення, то цей наказ як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права платника податків, оскільки скасування наказу не може призвести до відновлення порушеного права. При чому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час її призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Щодо порушення строків розрахунків по експортному контракту від 17.05.2023 № 2 суд зазначає наступне.

Спірні відносини регулюються Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VІІІ (далі Закон №2473-VІІІ), постановою Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», Інструкцією про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків? ? за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7.

Згідно статті 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-XII експорт (експорт товарів) - продаж товарів українськими суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності іноземним суб`єктам господарської діяльності (у тому числі з оплатою в негрошовій формі) з вивезенням або без вивезення цих товарів через митний кордон України, включаючи реекспорт товарів.

Момент здійснення експорту (імпорту) - момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що експортується чи імпортується, від продавця до покупця.

Зовнішньоекономічна діяльність - діяльність суб`єктів господарської діяльності України та іноземних суб`єктів господарської діяльності, а також діяльність державних замовників з оборонного замовлення у випадках, визначених законами України, побудована на взаємовідносинах між ними, що має місце як на території України, так і за її межами.

Зовнішньоекономічний договір (контракт) - домовленість двох або більше суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх іноземних контрагентів, спрямована на встановлення, зміну або припинення їх взаємних прав та обов`язків у зовнішньоекономічній діяльності.

Іноземна валюта:

- валюта готівкою, грошові знаки (банкноти, білети державної скарбниці, монети), що знаходяться в обігу і є законним платіжним засобом на території відповідної іноземної держави, а також вилучені або ті, що вилучаються з обігу, але підлягають обміну на грошові знаки, які знаходяться в обігу,

- платіжні документи у грошових одиницях іноземних держав та міжнародних розрахункових одиницях,

- кошти у грошових одиницях іноземних держав, міжнародних розрахункових одиницях та у діючій на території України валюті з вільною конверсією, які знаходяться на рахунках та вкладах у банківсько-кредитних установах на території України та за її межами.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення валютного законодавств визначено Законом № 2473-VIII.

Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.

Згідно статті 1 Закону №2473- VIII валютна операція - операція, що має хоча б одну з таких ознак: а) операція, пов`язана з переходом права власності на валютні цінності та (або) права вимоги і пов`язаних з цим зобов`язань, предметом яких є валютні цінності, між резидентами, нерезидентами, а також резидентами і нерезидентами, крім операцій, що здійснюються між резидентами, якщо такими валютними цінностями є національна валюта.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону № 2473-VIII відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Згідно частини 1 статті 13 Закону №2473-VIII Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Частиною 2 статті 13 Закону №2473-VIII передбачено, що у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Відповідно до частини 4 статті 13 Закону №2473-VIII за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Згідно частини 5 статті 13 Закону №2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Частиною восьмою статті 13 Закону №2473 передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Правління Національного банку України постановою № 5 від 02 січня 2019 року затвердило Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення № 5), яке визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.

Згідно з пунктами 21, 23 Положення №5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Так, згідно пункту 142 постанови Правління НБУ від 24 лютого 2022 року №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (зі змінами та доповненнями) (далі - Постанова №18) граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Згідно пункту 144 Постанови № 18 розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні.

Згідно пункту 7 Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 (далі Інструкція №7), Банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків з дати:

1) оформлення МД типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів;

2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.

Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

Згідно пункту 9 Інструкції №7 Банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:

2) у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції.

Як встановлено судом, у період з 17.05.2023 по 10.06.2024 посадовими особами ГУ ДПС у Волинській області на підставі наказу від 07.05.2024 №1722-п та повідомлення виданого ГУ ДПС у Волинській області від 07.05.2024 №664 на підставі п.п. 78.1.1 п. 78.1 ст. 78, п. 69.2 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010, проведено позапланову невиїзну документальну перевірку ФОП ОСОБА_1 з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій.

За результатами вказаної перевірки складено акт № 16614/03-20-24-07/ НОМЕР_1 від 21.06.2024, яким встановлено порушення ФОП ОСОБА_1 :

- п. 2 ст. 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та п. 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5.

Відповідно до отриманої контролюючим органом інформації виявлено факти ненадходження в установлені Національним банком України граничні строки розрахунків або строків, визначених у висновках, грошових коштів чи товарів, яка надана АТ КБ «Приватбанк» (МФО 300528).

За результатами проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, ГУ ДПС у Волинській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 18.07.2024 № , яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 587 476,84 грн.

Пеня нарахована за порушення строків по зовнішньоекономічних операціях:

-з період з 14.11.2023 по 27.11.2023 на суму 1 568,00 грн (граничний строк надходження валютної виручки 27.11.2023), кількість днів прострочки 14;

-з період з 14.11.2023 по 28.12.2023 на суму 12 939,76 грн (граничний строк надходження валютної виручки 28.12.2023), кількість днів прострочки 45;

- з період з 14.11.2023 по 05.01.2024 на суму 61 269,41 грн (граничний строк надходження валютної виручки 05.01.2024), кількість днів прострочки 53;

- з період з 14.11.2023 по 18.01.2024 на суму 103 218,69 грн (граничний строк надходження валютної виручки 18.01.2024), кількість днів прострочки 66;

- з період з 14.11.2023 по 19.01.2024 на суму 79 945,47грн (граничний строк надходження валютної виручки 19.01.2024), кількість днів прострочки 67;

- з період з 14.11.2023 по 19.01.2024 на суму 145 340,57 грн (граничний строк надходження валютної виручки 19.01.2024), кількість днів прострочки 67;

- з період з 14.11.2023 по 22.01.2024 на суму 183 194,64 грн (граничний строк надходження валютної виручки 22.01.2024), кількість днів прострочки 70.

Як уже зазначалось судом, до компетенції Національного банку України діючим законодавством віднесено питання встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, а також встановлення мінімальних граничних сум операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються такі граничні строки.

Підзаконним нормативно-правовим актом НБУ, а саме Інструкцією № 7, прийнятою в межах компетенції НБУ, встановлено, що якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми, а загальна сума операції підлягає валютному нагляду, у разі порушення граничних строків розрахунків за умови відсутності ознак дроблення операцій з експорту товару або дроблення валютних операцій, пеня на суму заборгованості не нараховується.

Таким чином, після досягнення сумою незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів, яка підлягала валютному нагляду, рівня незначної суми, за умови відсутності ознак дроблення операцій з експорту товару або дроблення валютних операцій, застосування відповідальності до платника податків не є ґрунтовним, позаяк відсутнє податкове правопорушення.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 розділу І Інструкції від 02.01.2019 №7 дроблення операції з експорту товару - штучне ділення поставки товару за операцією з експорту товару, що передбачає одночасну наявність таких ознак:

- операції з експорту товару здійснюються одним резидентом;

- операції, пов`язані між собою одним контрагентом-нерезидентом та договором (контрактом, угодою, іншим документом, що застосовується в міжнародній практиці та може вважатися договором);

- сума кожної операції з експорту товару є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (далі - незначна сума);

- сума операцій з експорту товару за календарний місяць перевищує десятикратний розмір операції на незначну суму.

Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Отже, контролюючий (податковий) орган здійснює контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті та у разі встановлення порушень таких строків нараховує пеню у визначених розмірах.

Верховний Суд у постанові від 23 липня 2024 року у справі № 240/25642/22 зауважив, що хоча положеннями Закону № 2473-VIII не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно - господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення Податкового кодексу України. Закон № 2473-VIII та Податковий кодекс України регулюють різні сфери державної політики.

Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону № 2473-VIII) - відсутні.

При цьому, суд касаційної інстанції у вищезгаданій постанові зазначив, що спірні правовідносини є специфічними та врегульовані спеціальним Законом № 2473-VIII, і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті.

Оскільки до Закону № 2473-VIII не вносились норми, які б дозволяли не застосовувати пеню (звільняли від застосування пені) за порушення строку розрахунків в іноземній валюті, а тому, Верховний Суд дійшов висновку, що пеня, що передбачена частиною 5 статті 13 Закону № 2473-VIII, застосовується на загальних підставах і на таку не поширюються положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, матеріалами справи підтверджено, що ФОП ОСОБА_1 по контракту від 17.05.2023 № 2 укладеному з фірмою нерезидентом компанією "ORGANIC PLANTS Sp. Z o. o." (Польща), здійснено експортні відвантаження частин рослин, які використовується в основному в медицині сушені, не подрібнені, розфасовані: корінь живокосту сушений в 118 поліпропіленових мішках, вага нетто - 3022,00 кг., підмаренник сушений в 13 поліпропіленових мішках, вага нетто - 315,00 кг, цвіт липи сушений в 49 поліпропіленових мішках, вага нетто - 1460,00 кг, листя берези сушене в 100 баулах, вага нетто - 7135,00 кг, брунька сосни сушена в 175 поліпропіленових мішках, вага нетто - 3495,00 кг, товар походження UA, виробник невідомий, торгівельна марка невідома, всього: 355 поліпропіленових мішків та 100 баулів, вага нетто - 15427,00 кг, згідно з митними деклараціями на загальну суму 73 836,65 євро.

Дата експорту товару по контракту № 2 від 17.05.2023 - 18.05.2023. Граничний термін надходження валютної виручки - 15.11.2023.

Валютну виручку 73 836,65 євро, EUR отримано 27.11.2023, 28.12.2023, 05.01.2024 18.01.2024, 19.01.2024, 19.01.202 та 22.01.2024.

Перевіркою встановлено, що кошти за контрактом від 17.05.2023 № 2 позивачем отримано з порушенням граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів, встановлених Національним банком України згідно пункту 142 Постанови №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану»:

- заборгованість у розмірі 948,56 Євро (дата операції - 18.05.2023; граничний термін розрахунку - 15.11.2023) прострочено на 14 днів (14.11.2023 по 27.11.2023);

- заборгованість у розмірі 2 302,24 Євро (дата операції - 18.05.2023; граничний термін розрахунку - 15.11.2023) прострочено на 45 Днів (14.11.2023 по 28.12.2023);

- заборгованість у розмірі 9 248,25 Євро (дата операції - 18.05.2023; граничний термін розрахунку - 15.11.2023) прострочено на 53 дні (14.11.2023 по 05.01.2024);

- заборгованість у розмірі 12 650,00 Євро (дата операції - 18.05.2023; граничний термін розрахунку - 15.11.2023) прострочено на 66 днів (14.11.2023 по 18.01.2024);

- заборгованість у розмірі 9 697,49 Євро ((дата операції - 18.05.2023; граничний термін розрахунку - 15.11.2023) прострочено на 67 днів (14.11.2023 по 19.01.2024);

- заборгованість у розмірі 17 630,00 Євро (дата операції - 18.05.2023; граничний термін розрахунку - 15.11.2023) прострочено на 67 днів (14.11.2023 по 19.01.2024);

- заборгованість у розмірі 21 360,11 Євро ((дата операції - 18.05.2023; граничний термін розрахунку - 15.11.2023) прострочено на 70 днів (14.11.2023 по 22.01.2024).

Також, як встановлено судом, згідно листа Волинської митниці від 04.12.2024 № 25687/5, посадовою особою митного поста «Ковель» Волинської митниці 18.05.2023 о 15 год. 51 хв. прийнято в роботу ЕМД 23UA70U4 в режимі «ЕК10АА», експортер (гр.2) - «ФОП ОСОБА_1 » (ЄДРПОУ ); отримувач (гр.8) - ORGANIC PLANTS Sp. z о.o; ul. F. Chopina 41/2, 20-023 Lublin декларант (гр.14) - « ОСОБА_2 » (ЄДРПОУ ), згідно якої до митного оформлення заявлено товар - частини рослин, які використовується в основному в медицині сушені, не подрібнені, розфасовані. Корінь живокосту сушений в 118 поліпропіленових мішках, вага нетто- 3022,00 кг. Підмаренник сушений в 13 поліпропіленових мішках, вага нетто- 315,00 кг. Цвіт липи сушений в 49 поліпропіленових мішках, вага нетто- 1460,00 кг. Листя берези сушене в 100 баулах, вага нетто-7135,00 кг. Брунька сосни сушена в 175 поліпропіленових мішках, вага нетто- 3495,00 кг. Товар походження UA. Всього: 355 поліпропіленових мішків та 100 баулів. Вага нетто - 15427,00 кг.

18.05.2023 о 16 год. 43 хв. після здійснення всіх митних формальностей товар було оформлено на м/п «Ковель» та направлено транспортний засіб реєстраційний номер НОМЕР_2 /AC3010XF по ЕМД 23UA70Ef4 до пункту пропуску «Ягодин -Дорогуск».

Згідно бази даних ЄАІС Держмитслужби 16.06.2023 о 23 год. 26 хв. на м/п «Ягодин» було здійснено пропуск транспортного засобу реєстраційний номер АСЗО1ОНЕ/АСЗО10XF по ЕМД 23UA70U4 та випущено за межі митної території України.

Суд наголошує, що статтею 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», який є спеціальним Законом в сфері здійснення валютних операцій, передбачено проведення розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів виключно у грошовій формі, під якою слід розуміти надходження валютних цінностей як в національній так і в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, в залежності від виду і особливостей зовнішньоекономічних договорів (контрактів) в яких визначено валюту розрахунків. Грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України.

З урахуванням наведеного вище у своїй сукупності, суд дійшов висновку, що наявними у матеріалах справи документами підтверджується позиція контролюючого органу про порушення позивачем граничного строку розрахунку в іноземній валюті згідно контракту № 2 від 17.05.2023, що має своїм наслідком нарахування пені за кожен день прострочення та свідчить про обґрунтованість прийнятого та оскаржуваного у даній справі податкового повідомлення-рішення від 18.07.2024 № . При цьому відповідачем вірно розрахована кількість днів прострочення по кожній виплаті.

Щодо твердження позивача про завершення процедури митного оформлення 16.06.2023 згідно штампу Волинської митниці на міжнародній товарно-транспортній накладній (СМР) № 867906, за якою зону митного контролю було залишено 16.06.2023, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 7 розд. ІІ Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02 січня 2019 року № 7 банк розпочинає відлік установлених НБУ граничних строків розрахунків з дати оформлення митної декларації (далі - МД) типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів.

Частиною першою ст. 248 МКУ визначено, що митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з частиною п`ятою ст. 255 МКУ митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених МКУ відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується митним органом шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно- транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Відповідно до п. 16 Положення про митні декларації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 450, митна декларація на паперовому носії вважається оформленою за наявності на всіх її аркушах відбитка особистої номерної печатки посадової особи митного органу, яка завершила митне оформлення.

Електронна митна декларація вважається оформленою за наявності внесеної до неї посадовою особою митного органу, яка завершила митне оформлення, за допомогою автоматизованої системи митного оформлення відмітки про завершення митного оформлення з використанням електронного підпису чи печатки, що базуються на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа. Оформлена електронна митна декларація за допомогою автоматизованої системи митного оформлення перетворюється у візуальну форму, придатну для сприйняття її змісту людиною, у форматі, що унеможливлює у подальшому внесення змін до неї, та надсилається декларанту або уповноваженій ним особі.

Таким чином, датою оформлення митної декларації вважається дата завершення процедури митного оформлення експортної операції, яка визначається за фактом проставлення посадовою особою митного органу на всіх аркушах такої декларації відбитку особистої номерної печатки, а в разі електронного декларування - за наявності внесеної до неї посадовою особою митного органу, яка завершила митне оформлення, за допомогою автоматизованої системи митного оформлення відмітки про завершення митного оформлення з використанням електронного підпису чи печатки, що базуються на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа.

Посилання позивача на відомості міжнародної товарно-транспортної накладної (СМР) № 867906 не мають законодавчого підґрунтя, оскільки чинне законодавство, що регулює відносин у сфері зовнішньоекономічної діяльності, пов`язує початок відліку установлених НБУ граничних строків розрахунків саме з датою оформлення митної декларації.

Відповідно єдиним документом, який підтверджує дату митного оформлення є саме митна декларація. Митна декларація №23UA70U4 за контрактом від 17.05.2023 № 2 оформлена 18.05.2024, а дані міжнародної товарно-транспортної накладної (СМР) № 867906 не можуть свідчити про митне оформлення товарів митним органом, а лише про факт та дату перетину кордону.

Враховуючи зазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог ФОП ОСОБА_1 .

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, належними та допустимими доказами довів правомірність винесеного ГУ ДПС у Волинській області податкового повідомлення-рішення від 18.07.2024 № , а тому позовні вимоги до задоволення не підлягають.

Враховуючи зміст встановлених фактичних обставин, нормативно-правове регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що у задоволенні вимог заяви належить відмовити.

Оскільки спір вирішено не на користь позивача, то судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовити.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статями 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» цього Кодексу. Апеляційна скарга може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.Ф. Костюкевич