Справа № 754/14815/24
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2024-12-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/224/24
У Х В А Л А

Іменем України

11 грудня 2024 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування постанови та рішення у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

18 жовтня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції, в якій просить судпостанову серія ЕНА № 2781505 від 08.08.2024 «Про накладення адміністративного стягнення штрафу в розмірі 340,00 грн у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожньою руху, зафіксоване не в автоматичному режимі», винесену рядовим поліції 1-го взводу 2-ї роти 2-го батальйону полку-2 Управління патрульної поліції в місті Києві Шабленком Артуром Руслановичем та рішення заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві майора поліції Олександра Парамонова «щодо залишення постанови ЕНА № 2781505 у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення» скасувати, справу закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Проте позивач звернувся до суду лише 18.10.2024 з пропуском строку на подання позовної заяви та без заяви про поновлення процесуального строку на подання позовної заяви.

Ухвалою суду від 23 жовтня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування постанови та рішення у справі про адміністративне правопорушення залишено без руху.

Вказаною ухвалою суду визначено, що позивач має подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку з викладенням підстав поважності причин пропуску строку на звернення до суду з даним позовом відповідно до положень ст. 123 КАС України; позивач має надати докази сплати судового збору в сумі 1211,20 грн; Управління патрульної поліції у м. Києві є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції, у зв`язку із чим належним відповідачем є саме Департамент патрульної поліції, як орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

05 листопада 2024 року позивачем подано заяву про усунення недоліків, до якої додано заяву про поновлення процесуальних строків.

Щодо строків

У заяві про поновлення процесуальних строків на звернення до адміністративного суду з позовною заявою позивач просить суд вважати поважними причинами пропуску процесуального строку подачі позовної заяви до адміністративного суду та поновити пропущений строк подачі позивачем звернення до адміністративного суду щодо Управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції у зв`язку з тим, що такий строк був пропущений не з вини позивача.

Вказана заява мотивована тим, що не отримавши відповіді з Управління патрульної поліції міста Києва на скаргу від 10.08.2024, яку відповідно до трекінгу Укрпошти відповідач отримав 19 серпня 2024 року, 13 вересня 2024 року позивач був змушений звернутися з заявою на ім`я начальника Управління патрульної поліції міста Києва Ярослава Курбакова з метою отримання такої відповіді, та яку, відповідно трекінгу Укрпошти, відповідачем було отримано 23 вересня 2024 року. Згодом відповідь на скаргу позивачем було отримано у поштовому ящику 15 жовтня 2024 року, яку відповідач направив лише 11 жовтня 2024 року, що є причиною пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду. У супровідному листі за вих. № Д-5951/41/1 1/4/02-2024 від 04 жовтня 2024 року з рішенням щодо залишення постанови по справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення, зазначено, що попереднє звернення (скаргу) позивача розглянуто, а про результати розгляду 28.08.2024 за вих. №Д-2589/41/11/4/02-2024 на його адресу надіслано відповідь, яку, як стверджує позивач, він не отримав.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Статтею 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів із дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Одночасно згідно зі статтею 289 КУпАП скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів із дня винесення постанови, а щодо постанов у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів із дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, наведеними вище правовими нормами передбачено, що адміністративний суд зобов`язаний в кожному випадку з`ясувати чи дотримано особою (позивачем) строк звернення до адміністративного суду із відповідним позовом, чи є поважними підстави пропуску цього строку. Якщо ж вказані позивачем підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду є не поважними, то суд в залежності від стадії процесу зобов`язаний або повернути позовну заяву, або залишити позовну заяву без розгляду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Отже, строк повинен бути пропущений виключно з поважних причин.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, вирішальним у визначенні строків звернення до адміністративного суду є встановлення фактів, коли та за яких обставин позивач дізнався про порушення своїх прав та зміг вчинити дії, направлені на їх відновлення.

Звернення до суду з позовом є способом реалізації права на захист порушених прав і свобод особи, які така особа вважає порушеними у зв`язку з виникненням певних обставин, що впливають на її права. Отже, початок перебігу строку звернення до суду пов`язується саме з виникненням оспорюваних правовідносин, тобто предметом позовних вимог та часом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про такі обставини, адже наслідки для особи настають незалежно від підстав, за яких прийнято оскаржуваний акт індивідуальної дії, а з моменту прийняття такого рішення.

Верховним Судом неодноразово надавалась оцінка поважності причин пропуску строку звернення позивачами до суду, встановленого статтею 288 КУпАП, в обґрунтування поновлення якого останні посилалася на досудове врегулювання спору шляхом звернення зі скаргою на постанову про адміністративне правопорушення до відповідного органу.

Зокрема, така позиція Верховного Суду щодо вказаного питання, викладена у постановах від 23.09.2022 у справі № 750/10714/21 та від 07.12.2020 у справі № 522/14986/19, від 16.02.2023 у справі № 697/1044/22, від 03.10.2024 у справі № 127/37459/23.

Так, у вищенаведених постановах судом зазначено, що вказаною нормою передбачено право вибору особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, порядку оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, звернення особи до відповідного органу зі скаргою на постанову по справі про адміністративне правопорушення не є досудовим вирішенням спору, а є альтернативним способом захисту своїх прав. Враховуючи наведену позицію Верховного Суду, звернення зі скаргою до відповідного органу не є поважною причиною пропуску строку на звернення до суду із позовом про визнання протиправною постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Варто зазначити, що пропуск строку звернення до суду не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено.

Ухвалою суду від 23 жовтня 2024 року визначено, що оскільки оскаржувані постанова та рішення не стосуються порушення правил дорожнього руху, яке зафіксовано в автоматичному режимі, то строк на оскарження постанови становить десять днів із дня її ухвалення, тобто до 18.08.2024, а строк на оскарження позивачем рішення до 06.09.2024.

У цій категорії справ законодавець визначив строк в десять днів достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом (п. 32 постанови Верховного Суду від 03.10.2024 у справі № 127/37459/23).

Постанову серія ЕНА № 2781505 від 08.08.2024 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожньою руху, зафіксоване не в автоматичному режимі винесено у присутності позивача та вручено йому, що підтверджується його підписом у вказаній постанові.

Цей факт свідчить про обізнаність позивача з підставами притягнення його до адміністративної відповідальності у виді штрафу відповідно до постанови серії ЕНА № 2781505 від 08.08.2024, що дозволяло повноцінно реалізувати право на звернення з відповідним позовом до суду у межах строку, встановленого законодавством, тобто до 18.08.2024.

Натомість позивач здійснив своє волевиявлення шляхом альтернативного оскарження дій працівників поліції.

У рішенні від 13.12.2011 № 17-рп/2011 Конституційний Суд України роз`яснив, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, а інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, позивачем у межах даної справи суду не було надано належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку для оскарження постанови серії ЕНА № 2781505 від 08.08.2024.

Таким чином суд вважає причини пропуску строку на звернення до суду з позовом в частині оскарження постанови серії ЕНА №2781505 від 08.08.2024 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожньою руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, винесену рядовим поліції 1-го взводу 2-ї роти 2-го батальйону полку-2 Управління патрульної поліції в місті Києві Шабленком Артуром Руслановичем неповажними.

Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу (якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними).

Відповідно до ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення без розгляду позовної заяви в частині позовної вимоги про оскарження постанови серії ЕНА № 2781505 від 08.08.2024 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожньою руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Водночас, щодо рішення від 27.08.2024 щодо залишення постанови по справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення, то в матеріалах заяви про поновлення строку міститься лист від 28.08.2024 за вих. №Д-2589/41/11/4/02-2024, яким направлялось позивачу вказане рішення, проте докази отримання позивачем вказаного листа відсутні.

13.09.2024 позивач звернувся до Управління патрульної поліції в м. Києві із заявою, в якій просив повідомили результати розгляду його скарги на постанову серії ЕНА №2781505 від 08.08.2024.

Листом № Д-5951/41/1 1/4/02-2024 від 04.10.2024 позивачу було повторно направлене оскаржуване рішення, яке позивач отримав 15.10.2024, що підтверджується копією конверту.

Суд вважає, що наведена позивачем обставина є поважною, підтверджується матеріалами заяви, а тому є підстави для поновлення строку для подання позивачем позову в частині оскарження рішення заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві майора поліції Олександра Парамонова від 27.08.2024 щодо залишення постанови серії ЕНА №2781505 у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення.

Щодо відкриття провадження

Позовна заява в частині вимог про оскарження рішення від 27.08.2024 щодо залишення постанови серії ЕНА №2781505 у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення, за змістом і формою відповідає вимогам ст. 160, 161 КАС України, підстави для її повернення позивачу чи відмови у відкритті провадження судом не встановлені.

Розгляд і вирішення адміністративної справи за цим позовом належить здійснювати в порядку статті 286 КАС України.

Відповідно до ст. 12, 257 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, тощо.

Справа є незначної складності.

Згідно зі ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Щодо учасників справи

Відповідно до положень статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ст. 122 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, за вказаною статтею посадові особи відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції.

Таким чином, працівник органів і підрозділів Національної поліції, який має спеціальне звання, не може виступати самостійним відповідачем у справах даної категорії, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, оскільки таким відповідачем є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

І така позиція суду в повній мірі узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладена у постанові від 17.09.2020 (справа № 742/2298/17).

Управління патрульної поліції у м. Києві є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції, у зв`язку із чим належним відповідачем є саме Департамент патрульної поліції, як орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Враховуючи викладене, позивачу слід роз`яснити, що відповідно до частини третьої статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно з частиною четвертою статті 48 КАС України якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Щодо клопотання позивача про витребування доказів

У позовній заяві позивач просить суд: «для повного, всебічного та об`єктивного розгляду адміністративною позову (скарги) з Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції витребувати матеріали адміністративної справи ЕНА №2781505 від 08.08.2024 разом з відео нагрудних камер інспекторів поліції Шабленка А.Р. та Шабленка А.Р.».

Так, положеннями вказаної статті передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надання доказів вправі подати клопотання про їх витребування судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Суд вважає за доцільне задовольнити клопотання позивача про витребування доказів, а також зобов`язати відповідача надати докази направлення позивачу оскаржуваного рішення заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві майора поліції Олександра Парамонова від 27.08.2024 щодо залишення постанови серії ЕНА № 2781505 у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення.

Щодо клопотання позивача про виклик свідків

У позовній заяві позивач просить суд викликати в судове засідання та допитати як свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також ОСОБА_4 .

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є інспекторами поліції, які були присутні під час події 08.08.2024 та складення постанови серії ЕНА № 2781505 від 08.08.2024.

У позовній заяві позивач зазначає, що ОСОБА_4 є фахівцем права.

Відповідно до ч. 1 ст.65 КАС України як свідок в адміністративній справі може бути викликана судом кожна особа, якій можуть бути відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі №161/5372/17 вказує, що цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставини справи за допомогою органів чуттів і відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. І саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти так, як вони дійсно відбувалися для можливості уникнення формалізму та зловживання процесуальними правами.

Натомість, на підставі показань свідків не можуть встановлюватися факти, які з огляду на закон або звичай установлюються в документах.

Предметом розгляду даної справи є рішення від 27.08.2024 щодо залишення постанови ЕНА №2781505 у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є інспекторами поліції та виклали обставини події у постанові ЕНА № 2781505 від 08.08.2024, у зв`язку з чим суд не вбачає об`єктивної необхідності у їх допиті як свідків.

ОСОБА_4 є знайомим позивача, який не був свідком подій 08.08.2024. Крім того, позивачем не наведено, які саме факти ОСОБА_4 може повідомити суду щодо предмету розгляду даної справи, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для допиту ОСОБА_4 як свідка.

Таким чином у задоволенні клопотання позивача про виклик свідків слід відмовити.

Керуючись ст. 48, 65, 122, 123, 169, 171, 248, 257, 260-263, 268, 286 КАС України,

У Х В А Л И Л А:

1. Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 з позовом до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції в частині вимог про визнання протиправною та скасування постанови серії ЕНА № 2781505 від 08.08.2024 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожньою руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції в частині позовної вимоги про визнання протиправною та скасування постанови серії ЕНА № 2781505 від 08.08.2024 про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожньою руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, повернути без розгляду.

3. Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити ОСОБА_1 строк для звернення до суду з позовом до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції в частині вимоги про визнання протиправним та скасування рішення заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві майора поліції Олександра Парамонова від 27.08.2024 щодо залишення постанови серії ЕНА №2781505 у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення.

4. Прийняти до розгляду позовну заявуОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішеннязаступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві майора поліції Олександра Парамонова від 27.08.2024 щодо залишення постанови серії ЕНА №2781505 у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення.

5. Здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

6. Надати позивачу строк, який не може перевищувати 3 днів з дня отримання даної ухвали для можливості надання до суду заяви на згоду/незгоду щодо заміни неналежного відповідача - Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції на належного - Департамент патрульної поліції.

7. Витребувати від Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції матеріали адміністративної справи ЕНА №2781505 від 08.08.2024 разом з відео нагрудної камери інспектора поліції Шабленка А.Р.

8. Витребувати від Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції докази направлення ОСОБА_1 рішення заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві майора поліції Олександра Парамонова від 27.08.2024 щодо залишення постанови серії ЕНА № 2781505 у справі про адміністративне правопорушення без змін, а скарги без задоволення.

9. У задоволенні клопотання позивача про допит свідків відмовити.

10. Відповідач має право у п`ятиденний строк з дня вручення даної ухвали подати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162, 261 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення проти позову, якщо такі докази не надані позивачем, а також документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

11. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

12. Інформацію у справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://ds.ki.court.gov.ua.

13. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК