Справа № 600/2862/24-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 грудня 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/2862/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Левицького В.К., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії.

У С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 (далі - позивач) до Управління Служби безпеки України в Херсонській області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії.

У позові позивач просить суд:

визнати протиправним і скасувати наказ начальника УСБУ в Херсонській області "По особовому складу" від 03.05.2022 № 7-ОС/дск;

зобов`язати військових службових осіб УСБУ в Херсонській області поновити його, через незаконне переміщення по службі, на попередній посаді з 03 травня 2022 року, на яку він був призначений та займав згідно наказу начальника Управління "По особовому складу" від 02.03.2022 № 7-ОС/дск;

зобов`язати військових службових осіб УСБУ в Херсонській області надати до суду довідку щодо нарахованого грошового забезпечення його з 01 березня 2022 року по 30 червня 2024 року, із зазначенням підстав для розрахунку та виплати основних і додаткових видів грошового забезпечення;

стягнути з УСБУ в Херсонській області на його користь ненараховане та невиплачене матеріальне та грошове забезпечення з 03 травня 2022 року по 30 червня 2024 року в сумі 42498,00 грн та розрахувати по день винесення судового рішення конкретну суму матеріального та грошового забезпечення та стягнути з УСБУ в Херсонській області конкретну загальну суму матеріального та грошового забезпечення.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 08.07.2024 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

На виконання вимог ухвали суду від 08.07.2024 позивачем надано докази на усунення недоліків позовної заяви та заяву на усунення недоліків позовної заяви, в якій позивач, в тому числі просив поновити пропущений процесуальний строк.

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 22.07.2024 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ст. ст. 257 - 262 КАС України без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

У вказаній ухвалі судом наголошено, що подане позивачем клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, з урахуванням вимог п. 7 ч. 9 ст. 171 КАС України, буде розглянуте під час розгляду справи по суті, з урахуванням позиції відповідача.

В обґрунтування заяви про визнання поважних причин пропуску звернення до суду, позивач вказував, що під підпис із наказом № 7-ОС/дск від 03.05.2022 його ніхто не ознайомлював і він його ніколи не бачив. На початку травня 2022 року йому усно повідомив про призначення на посаду спеціаліста сектору мобілізації та територіальної оборони Управління співробітник управління майор Олександр Бугаєнко. Про те, що оскаржуваний наказ виданий з порушеннями (не уповноваженою особою) йому стало відомо лише 30.05.2024, коли було вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення. Відтак, тільки після ознайомлення із матеріалами кримінального провадження, 30.05.2024 він побачив, що оскаржуваний №7-ОС/дск від 03.05.2022, підписаний не уповноваженою особою. Позивач стверджував, що оскаржуваний наказ не містить відмітки про його ознайомлення.

Позивач також наголошував, що про саме переведення його було повідомлено усно і на початку повномасштабного вторгнення рф на територію України, він не намагався отримати копію наказу, оскільки відповідач був передислокований і документообіг був утрудненим.

Вказував, що він був зосереджений на виконанні задач по захисту Батьківщини, проте не знав, що наказ про його переведення був виданий із порушеннями чинного законодавства не уповноваженою особою, а про порушене право йому стало відомо лише 30.05.2024. Враховуючи вищенаведене, позивач вважає, що причини пропуску місячного строку для звернення до суду є поважними, тому просив поновити пропущений строк для звернення до суду.

Управління Служби безпеки України в Херсонській області подало до суду відзив, в якому заперечувало проти задоволення позову, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість заявленого позову.

В обґрунтування заперечень відповідач, серед іншого зазначав, що у зв`язку із оголошення проведення загальної мобілізації відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 65/2022 Про загальну мобілізацію, підполковник запасу ОСОБА_1 з 01.03.2022 мобілізований та прийнятий на військову службу у СБУ за абзацом третім частини сьомої ст. 23 та ст. 39 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" за призовом під час мобілізації, на особливий період, до закінчення особливого періоду або до оголошення рішення про демобілізацію, та з 01.03.2022 призначений на посаду оперуповноваженого Каховського районного відділу Управління згідно наказу начальника УСБУ в Херсонській області від 02.03.2022 № 7-ОС/дск. З наказом від 02.03.2022 № 7-ОС/дск позивач ознайомлений 09.05.2022, повторно (за заявою позивача) - 04.01.2024. Згідно витягу з наказу начальника Управління від 03.05.2022 № 7-ос/дск з 03.05.2022 позивач призначений на посаду спеціаліста сектору мобілізації та територіальної оборони Управління. З наказом від 03.05.2022 № 7-ОС/дск позивач ознайомлений 16.05.2022, повторно (за заявою позивача) 04.01.2024.

Позивач скористався правом, передбаченим ст. 163 КАС України, та подав до суду відповідь на відзив.

Розглянувши заяву про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду, перевіривши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Із змісту витягу з наказу начальника Управління УСБУ в Херсонській області По особовому складу від 02.03.2022 № 7-ОС/дск видно, що відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 65/2022 «Про загальну мобілізацію», Положення про проходження військової служби військовослужбовцями Служби безпеки України та наказу Голови Служби безпеки України «Про введення в дію штатів воєнного часу, порядку призиву на військову службу під час мобілізації, на особливий період та призначення військовозобов`язаних СБУ на відповідні посади», призвано на військову службу у Службу безпеки України за абзацом 3 ч. 7 ст. 23, статті 39 Закону України Про військовий обов`язок і військову службу, зараховано до списків особового складу та призначено за пунктом 43 та підпунктом а пункту 91 Положення з 01.03.2022 підполковника запасу ОСОБА_1 , який прибув із запасу Служби безпеки України за призовом під час мобілізації, на особливий період, до закінчення особливого періоду або до оголошення рішення про демобілізацію, оперуповноваженим (капітан) 2 сектору Каховського районного відділу (а.с. 53).

З наказом від 02.03.2022 № 7-ОС/дск позивач ознайомився 09.05.2022, про що свідчить його підпис (а.с. 54). Окрім того, з матеріалів справи видно, 04.01.2024 за вимогою підполковника ОСОБА_1 йому повторно було надано на ознайомлення даний наказ, однак ознайомлюватися з даним наказом позивач відмовився в присутності, що підтверджується їх підписами (а.с. 54).

Згідно витягу з наказу начальника Управління УСБУ в Херсонській області По особовому складу від 03.05.2022 № 7-ос/дск, на підставі п.п. «б» п. 44 Положення про проходження військової служби військовослужбовцями Служби безпеки України, підполковника ОСОБА_1 призначено спеціалістом (капітан) за рахунок посади головного спеціаліста (майор) сектору мобілізації та територіальної оборони, звільнивши його з посади оперуповноваженого (капітана) 2 сектору Каховського районного відділу (а.с. 55).

Матеріалами справи підтверджується, що з оскаржуваним наказом від 03.05.2022 № 7-ОС/дск позивач ознайомився 16.05.2022, про що свідчить його підпис (а.с. 56). Крім того, 04.01.2024 за вимогою підполковника ОСОБА_1 йому повторно було надано даний наказ на ознайомлення, однак ознайомлюватися з даним наказом позивач відмовився в присутності уповноважених осіб відповідача, що підтверджується їх підписами (а.с. 56).

В заявах по суті позивачем не спростовано ознайомлення 16.05.2022 з оскаржуваним наказом від 03.05.2022 № 7-ОС/дск, а також надання відповідачем йому повторного ознайомлення вказаного наказу 04.01.2024.

У розумінні ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальними строками є встановлені законом або ж судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями та роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Так, інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює добросовісно ставитися до виконання учасниками процесу своїх обов`язків. Строки звернення до суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням певного спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Строки звернення до суду адміністративного суду врегульовано КАС України. Так, відповідно до ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За приписами ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З аналізу вищенаведених норм, суд приходить до висновку, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи з приводу оскарження наказів про звільнення, проходження публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно визначення наведеного в п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, спір у цій справі пов`язаний з проходження позивачем публічної служби (військової служби), тому у даному випадку застосуванню підлягає місячний строк звернення до суду з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як видно із змісту позову, позивач, серед іншого, оскаржує наказ начальника УСБУ в Херсонській області "По особовому складу" № 7-ОС/дск від 03.05.2022.

Із вказаним позовом позивач звернувся до суду тільки 01.07.2024, тобто з пропуском місячного строку.

Беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовна заява подана позивачем з пропущенням місячного строку звернення до суду.

Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

З аналізу вищенаведених норм, суд приходить до висновку, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи з приводу оскарження наказу начальника УСБУ в Херсонській області "По особовому складу" № 7-ОС/дск від 03.05.2022 встановлюється місячний строк.

Матеріалами справи підтверджується, що з оскаржуваним наказом від 03.05.2022 № 7-ОС/дск позивач ознайомився 16.05.2022, про що свідчить його підпис (а.с. 56). Крім того, 04.01.2024 за вимогою підполковника ОСОБА_1 йому повторно було надано даний наказ на ознайомлення, однак ознайомлюватися з даним наказом позивач відмовився в присутності уповноважених осіб відповідача, що підтверджується їх підписами (а.с. 56).

В заявах по суті позивачем не спростовано ознайомлення 16.05.2022 з оскаржуваним наказом від 03.05.2022 № 7-ОС/дск, а також надання відповідачем повторно вказаного наказу для ознайомлення 04.01.2024.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, що повинно бути підтверджено належними доказами.

Суд зауважує, що у заяві про поновлення строків звернення до суду, позивач жодним чином не підтвердив поважності причин, за яких ним не реалізовано своє право на захист у місячний строк з дня, коли під підпис 16.05.2022 ознайомлений з оскаржуваним наказом від 03.05.2022 № 7-ос/дск, оскільки підставами для поновлення строку звернення до суду є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Не наведено позивачем також поважності причин, за яких ним не реалізовано своє право на захист у місячний строк з дня (01.04.2024), коли на його вимогу відповідачем було повторно надано для ознайомлення оскаржуваний наказ № 7-ОС/дск від 03.05.2022.

Таким чином, позивач звернувся до суду після спливу місячного строку для звернення до суду, при цьому, жодних причин поважності пропуску такого строку, у заяві про поновлення строків звернення до суду не зазначив, доказів на їх підтвердження не надав.

Посилання позивача у заяві про поновлення строків на те, що йому стало відомо про оскаржуваний наказ тільки 30.05.2024 після вручення письмового повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, суд відхиляє, оскільки, як зазначалося вище, він був ознайомлений з оскаржуваним наказом ще 16.05.2022 під підпис, а також 04.01.2024 на його вимогу відповідачем повторно було надано для ознайомлення вказаний наказ.

Крім того, суд звертає увагу, що в позовній заяві позивач стверджував, що у травні 2022 року співробітник управління майор ОСОБА_2 , який є безпосереднім начальником, повідомив йому, що згідно вказівники керівника Управління СБУ в Херсонській області його призначено з травня 2022 року на посаду спеціаліста сектору мобілізації та територіальної оборони.

Отже, ще в травні 2022 року позивачу було відомо про призначення його на посаду спеціаліста сектору мобілізації та територіальної оборони.

Послання позивача на те, що відповідачем не було надано йому копії оскаржуваного наказу, та як наслідок, він не міг сформувати позовні вимоги щодо оскарження вказаного наказу, суд відхиляє, оскільки позивачу було відомо фактичні підстави його переведення з посади та під підпис ознайомлено з оскаржуваним наказом 16.05.2022.

Ненадання відповідачем виготовленої копії оскаржуваного наказу позивачу, на переконання суду, жодним чином не спростовує, що з вказаним наказом позивач не був ознайомлений 16.05.2022 під підпис, а також повторно за його вимогою наданий для ознайомлення 04.01.2024.

Більше того, в матеріалах відсутні будь які докази звернення позивача до відповідача з відповідними клопотаннями про надання копії оскаржуваного наказу.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що перебіг строку звернення до суду з вказаний позовом не пов`язаний з датою отримання позивачем оскаржуваного наказу, а повинен обчислюється з дня, коли позивач дізнався, або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Відтак, наведені позивачем обставини не є об`єктивно непереборними та залежали від волевиявлення позивача. Доказів непереборності обставин до суду позивачем не надано.

Інші твердження позивача не спростовують пропущення ним місячного строку звернення до суду.

Таким чином, проаналізувавши заяву про поновлення строків звернення до суду, суд прийшов до переконання, що позивачем не наведено обставин, що вказують на поважність підстав пропуску ним строку звернення до суду, та не наведено обставин, які є об`єктивно непереборними, які не залежали від його волевиявлення, що пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, з огляду на наведені у заяві підстави про поновлення строку звернення до суду, не є поважними причинами, жодних доказів на підтвердження неможливості звернення до суду з даним позовом у встановлений законом строк позивач не надав.

Будь-яких інших доказів, які б вказували про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежали від волевиявлення позивача і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, позивачем до суду не надано.

На підставі вищезазначених положень КАС України та з огляду на встановлені обставини у справі, вказані позивачем у заяві підстави для поновлення позивачу строку звернення до адміністративного суду, суд визнає неповажними.

Частиною 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частинами 13 15 ст. 171 КАС України встановлено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Беручи до уваги вищенаведене, суд залишає позовну заяву без руху та встановлює позивачу десятиденний строк для зазначення інших підстав для поновлення строку звернення до суду.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 121, 122, 123, 171, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до суду.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

3. Встановити позивачу десятиденний строк для зазначення інших підстав для поновлення строку звернення до суду, з дати отримання копії ухвали.

4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.К. Левицький