Справа № 320/24972/23
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2024 року № 320/24972/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державної установи Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України до Державної аудиторської служби України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю ТМ Стиль Текстиль, про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в:

Державна установа Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України звернулось до суду з позовом до Державної аудиторської служби України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю ТМ Стиль Текстиль про визнання протиправним та скасування висновку, з вимогою визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу закупівлі UА-2023-05-09-002803-а Держаудитслужби від 05.07.2023 за результатами моніторингу закупівлі (ID: UА-2023-05-09-002803-а).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.04.2023 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що висновок Генеральної дирекції Державної кримінально-виконавчої служби України від 05.07.2023, складений за результатами моніторингу процедури закупівлі позивача, суперечить вимогам Закону України Про публічні закупівлі та умовам Тендерної документації, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Відповідач надав відзив на позовну заяву у якому наведено аргументи на підтвердження своєї позиції про те, що спірний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі відповідає вимогам Закону, а тому підстав для визнання його протиправним та скасування немає.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Генеральною дирекцією ДКВС України відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» через авторизований електронний майданчик (електронну систему PROZORRO) було проведено процедуру закупівлі - відкриті торги з особливостями «ДК021-2015:39510000-0 Вироби домашнього текстилю (простирадло одинарне із бязі відбіленої, наволочка верхня з клапаном із бязі відбіленої)» (ID: UA-2023-05-09-002803-а).

За результатами процедури визначено переможця ТОВ «ТМ Стиль Текстиль» та укладено з ним договір від 02.06.2023 №92-К-23.

12 червня 2023 року Державною аудиторською службою України відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43, розпочато моніторинг вказаної вище процедури закупівлі.

Предметом аналізу були питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (в редакції станом на момент проведення торгів) (далі - Особливості), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання та оприлюднення договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі та законодавству.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель державної установи «Генеральна дирекція Державної кримінально-виконавчої служби України» Міністерства юстиції (далі - Замовник) на 2023 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію затверджену рішенням уповноваженої особи від 09.05.2023 № 1-09/05/2023, тендерні пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «ТК-Домашній Текстиль» (далі - ТОВ «ТК-Домашній Текстиль») та товариства з обмеженою відповідальністю ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ (далі - TOB ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ), реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття тендерних пропозицій від 17.05.2023, протокольні рішення уповноваженої особи від 22.05.2023 № 2-22/05/2023 та від 26.05.2023 № 2-26/05/2023, повідомлення про намір укласти договір від 26.05.2023, договір від 02.06.2023 № 92-К-23 (далі - Договір) вартістю 9493756,08 грн, повідомлення про внесення змін до договору, додаткову угоду від 02.06.2023 № 1 до Договору (далі - Додаткова угода), пояснення (інформацію та документи) Замовника отримані 29.06.2023 через електронну систему закупівель на запит Держаудитслужби.

За результатами моніторингу закупівлі, 05.07.2023 відповідачем через електронну систему PROZORRO оприлюднено «Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-05-09-002803-а» з інформацією про виявлені порушення, а саме: «За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ» встановлено порушення вимог абзацу другого підпункту 1 та абзацу шостого підпункту 3 пункту 41 Особливостей», де вказано: «з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язано Замовника усунути порушення «шляхом внесення змін до договору від 02.06.2023 № 92-К-23 в частині виключення суми ПДВ 1582292,68 грн і зменшення загальної вартості за цим договором пропорційно надлишково включеній сумі ПДВ та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

Не погодившись із спірним висновком, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, які виникли між сторонами спору, суд зазначає наступне.

За нормами статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні закріплені Законом України №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (Закон №2939-XII).

Здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі» №922-VIII (Закон №922-VIII),

За змістом частини першої статті 5 Закон №2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

У відповідності до статті 5 Закону №922-VIII закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом. Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників. Замовники, учасники процедур закупівлі, суб`єкт оскарження, а також їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми правами, визначеними цим Законом. Забороняється зловживання правами, у тому числі правом на оскарження рішень, дії чи бездіяльності замовника.

За правилами частин першої та другої статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з частиною шостою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель.

Як закріплено у частині сьомій цієї ж статті, у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі затверджений наказом Міністерства фінансів України №552 від 08.09.2020. Тут, зокрема, передбачено, що висновок складається із вступної частини, в якій зазначається інформація про закупівлі, предмет закупівлі, інформація про оприлюднення та застосовану процедуру закупівлі, підстави здійснення моніторингу та дата початку моніторингу, та констатуючої частини, де зазначається дата закінчення моніторингу та інформація про результати моніторингу, висновок про наявність чи відсутність порушення та зобов`язання щодо його усунення у разі виявлення.

За правилами частини восьмої статті 12 Закону №922-VIII подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

За визначенням у підпункті 31 статті 1 Закону №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Положеннями частини першої статті 22 Закону №922-VIII передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель.

Згідно з частиною другою статті 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановленістаттею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина третя статті 22 Закону № 922-VIII).

Частина четверта цієї ж статті передбачає заборону включення до тендерної документації вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Тобто, тендерна документація, крім інформації, передбаченої частиною другою статті 22 Закону №922-VIII, може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. При цьому, інформація, право на включення якої до тендерної документації надане замовнику, повинна відповідати таким критеріям: її наявність повинна бути передбачена законодавством, а її надання не повинне обмежувати конкуренцію та призводити до дискримінації учасників.

За визначенням у пункті 18 статті 1 Закону №922-VIII переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю.

За змістом статті 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Переможець процедури закупівлі/спрощеної закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати: відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю; копію ліцензії або документа дозвільного характеру (у разі їх наявності) на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законом та у разі якщо про це було зазначено у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі чи вимагалося замовником під час переговорів у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

Фактичні обставини справи свідчать, що за результатами моніторингу закупівлі позивача орган державного фінансового контролю сформував висновок, що учасник закупівлі ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ» при поданні тендерної пропозиції в електронній системі закупівель розмістив цінову пропозицію в сумі 9 493 756,08 грн, обравши відмітку «з ПДВ». Водночас, відповідно до інформації, розміщеної в формі «Відомості про учасника» від 09.05.2023 №23, починаючи з 26.09.2022 ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ» перейшов на спрощену систему оподаткування за нормами 3 Групи платників єдиного податку (2%) на період дії воєнного часу, надзвичайного стану в Україні, проте підписавши Додаткову угоду № 1 до Договору від 02.06.2023 року № 92-к-23 визначили, що загальна вартість Договору становить 9 493 756,08 грн без ПДВ.

Держаудитслужба вважає, що переможець процедури закупівлі зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою для визначення результатів торгів. На переконання відповідача «сторони досягли згоди що у вартості товарів, що є предметом закупівлі закладено непрямий податок (ПДВ)» в розмірі 1 582 292,68 грн.

Дослідивши матеріали справи та обставини процедури закупівлі, суд звертає увагу на наступне.

Як встановлюється із тендерної документації, Замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів визначено очікувану вартість предмета закупівлі з урахуванням ПДВ та зазначено в тендерній документації (розділ V «Оцінка тендерних пропозицій») застереження про те, що «у разі, якщо учасник не є платником ПДВ, ціна тендерної пропозиції зазначається без ПДВ».

За результатом розгляду та оцінки тендерних пропозицій, позивачем визначено переможця вказаної процедури закупівлі, а саме ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ», з ціновою пропозицією, яка оприлюднена товариствам в електронній системі PROZORRO, у сумі

9493756,08 грн з ПДВ.

Разом з цим слід зазначити, що відповідно до інформації, розміщеної у формі «Відомості про учасника» від 09.05.2023 № 23, починаючи з 26.09.2022 ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ» перейшов на спрощену систему оподаткування за нормами 3 Групи платників єдиного податку (2%) на період дії воєнного часу, надзвичайного стану в Україні.

Судом встановлено, що переможець процедури закупівлі листами від 30.05.2023 та від 31.05.2023 повідомив позивача, що на період дії воєнного стану з 26 вересня 2022 року є зареєстрованим платником єдиного податку третьої групи із ставкою 2%.

Суд зазначає, що оскільки у суб`єкта господарювання на третій групі єдиного податку за ставкою 2 відсотки доходу відсутні об`єкти оподаткування податком на додану вартість та з врахуванням пунктів 9.5 підрозділу 8 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі Кодекс) і 49.2 розділу ІІ Кодексу у такого суб`єкта господарювання відсутній обов`язок щодо нарахування, сплати та подання податкової звітності з податку на додану вартість з операцій з ввезення та з постачання товарів, робіт та послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, та які здійснені в період перебування на такій спрощеній системі оподаткування.

Таким чином, платники ПДВ позбавляються права на складання податкових накладних та розрахунків коригування до них за операціями, що здійснені в період перебування такого суб`єкта господарювання на третій групі єдиного податку за ставкою 2 відсотки доходу.

При цьому, як вбачається із інформації, наданої на лист Генеральної дирекції ДКВС України від 06.07.2023 №2670, фахівцями електронного майданчику «ДЕРЖЗАКУГІВЛІОНЛАЙН»: «Замовник може оголосити закупівлю на очікувану вартість з ПДВ або без ПДВ. І при цьому в будь-якому тендері Переможцем може бути платник чи не платник ПДВ. Адже немає обмежень з приводу участі в тендерах платників чи не платників ПДВ. Якщо закупівля оголошена з ПДВ - у постачальника не платника ПДВ відсутня технічна можливість подати пропозицію без ПДВ. Вже на етапі публікації договору Замовник зазначає, що укладений договір без ПДВ».

Згідно п. 30 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції станом на момент проведення торгів), під час проведення відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи.

Суд зазначає, що при здійсненні оцінки пропозицій учасників приймається методика порівняння повних відпускних цін учасників, незалежно від того який режим оподаткування застосовується учасником. У рішенні Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України № 40-р/пк-пз від 10.06.2016 визначено позицію щодо методики оцінки цінової пропозиції, а саме зазначено, що у разі якщо учасник торгів, який надав найменшу цінову пропозицію не є платником ПДВ, тендерним комітетом приймаються для оцінки цінові пропозиції наступних учасників без врахування ПДВ. Спроби застосовувати при розгляді тендерних пропозицій різний підхід до оцінки учасників, які є або не є платниками ПДВ, є дискримінаційним. При цьому, незалежно від того чи є переможець процедури закупівель платником ПДВ, чи обкладається предмет закупівлі ПДВ, в звіті про результати процедури закупівлі буде відображатись ціна з ПДВ, якщо замовник при формуванні закупівлі і в оголошенні визначив предмет закупівлі з ПДВ.

Таким чином, фактично тендерна пропозиція ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ» без врахування непрямого податку (ПДВ) становила - 7 911 463,4 грн., що підтверджується умовами Договору № 91-к-23 від 02.08.2023 року, де пунктом 4.1. визначено, що Загальна вартість цього Договору 9 493 756, 08 гривень (дев`ять мільйонів чотириста дев`яносто три тисячі сімсот п`ятдесят шість гривень, 08 копійок), у тому числі ПДВ 1 582 292, 68 гривень (один мільйон п`ятсот вісімдесят дві тисячі двісті дев`яносто дві гривні, 68 копійок). Вартість Договору включає в себе ціну самого товару, його упакування, маркування, доставки, передачі, ПДВ, усі податки та збори, що сплачуються або мають бути сплачені щодо поставки товару.??????

Пунктом 4.3. встановлено, що збільшення ціни на товар не допускається.

Проте, Додатковою угодою № 1 До Договору від 02.06.2023 № 92-к-23 внесено, зміни до пункту 4.1. Договору та викладено в наступній редакції « 4.1. Загальна вартість цього Договору становить 9493756,08 гривень (дев`ять мільйонів чотириста дев`яносто три тисячі сімсот п`ятдесят шість гривень, 08 копійок), у тому числі обов`язкові податки та збори. Вартість Договору включає в себе ціну самого товару, його упакування, маркування, доставки, передачі, усі податки та збори, що сплачуються або мають бути сплачені щодо поставки товару.

Тобто, Позивач та третя особа, самостійно збільшили ціну товару на 1582 292,68 гривень (один мільйон п`ятсот вісімдесят дві тисячі двісті дев`яносто дві гривні, 68 копійок).

Таким чином, фактично тендерна пропозиція ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ» становила ?11392507,30 гривень з ПДВ.???

Як закріплено у підпункті 9.1.3 пункту 9.1 статті 9 ПК України, податок на додану вартість належить до загальнодержавних податків.

Податок на додану вартість непрямий податок, який нараховується та сплачується відповідно до норм розділу V ПК України (підпункт14.1.178 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк) (підпункт14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Згідно з підпунктом14.1.181пункту 14.1статті 14 ПК України, податковий кредит - це сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного періоду, визначена згідно з розділом V ПК України.

Підпунктом а пункту 185.1 статті 185 ПК України закріплено, що об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю.

Приписи пунктів 198.1,198.3 статті 198 ПК України визначають, що до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг. Податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається з сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

Враховуючи сутність непрямого податку, дана сума1 582 292, 68 гривень (один мільйон п`ятсот вісімдесят дві тисячі двісті дев`яносто дві гривні, 68 копійок) повернулася б у Державний бюджет України у вигляді податків (податкових зобов`язань), проте самостійне збільшення вартості товарів, проте укладення додаткової угоди нівелює цю можливість та фактично збільшує вартість товару, що прямо заборонено Договором.

Таким чином, суд доходить висновку про правомірність висновку Державної аудиторської служби України.

Щодо твердження позивача, що «проект договору який є частиною тендерної документації містить ціну за одиницю та загальну суму із ПДВ. Однак, цінова пропозиція учасника процедури ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ» не містила в собі ПДВ враховуючи вимоги розділу V «Оцінка тендерних пропозицій» тендерної документації згідно якого: «у разі, якщо учасник не є платником ПДВ, ціна тендерної пропозиції зазначається без ПДВ».

За таких обставин, ТОВ «ТМ СТИЛЬ ТЕКСТИЛЬ» надав цінову пропозицію єдиним можливим способом».

Суд скептично відноситься до даного твердження, оскільки умови Договору № 91-к-23 від 02.08.2023 року, де пунктом 4.1. визначено, що Загальна вартість цього Договору 9 493 756, 08 гривень (дев`ять мільйонів чотириста дев`яносто три тисячі сімсот п`ятдесят шість гривень, 08 копійок), у тому числі ПДВ 1 582 292, 68 гривень (один мільйон п`ятсот вісімдесят дві тисячі двісті дев`яносто дві гривні, 68 копійок). Вартість Договору включає в себе ціну самого товару, його упакування, маркування, доставки, передачі, ПДВ, усі податки та збори, що сплачуються або мають бути сплачені щодо поставки товару.??

Тобто, сторони даним Договором самостійно визначили, що загальна вартість 9 493 756, 08 гривень включає в себе ПДВ, про, що свідчить характер поведінки суб`єктів господарювання (тендерна пропозиція проставлена з ПДВ, зміст укладеного Договору № 91-к-23 від 02.08.2023).

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положень частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Оскільки адміністративний позов до задоволення не підлягає, то відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволені адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.