Справа № 640/12469/21
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

10 грудня 2024 року м. Київ 640/12469/21

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Перепелиці А.М. в адміністративній справі №640/12469/21 за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Авторгова Андрія Миколайовича, третя особа з самостійними вимогами на предмет спору - ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Авторгова Андрія Миколайовича, третя особа з самостійними вимогами на предмет спору - ОСОБА_1 , з позовом про визнання протиправною та скасування постанови приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Авторогова А.М. від 29.03.2021 про стягнення з боржника основної винагороди у розмірі 90323,90 доларів США у ВП НОМЕР_1.

Ухвалою суду від 19.07.2021р. відкрито провадження у справі та призначено її розгляд в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 09.08.2021р.

Ухвалою суду від 15.11.2021р. за заявою позивача зупинено провадження у справі Окружного адміністративного суду м. Києва №640/12469/21 до вирішення справи №752/2605/13-ц Київським апеляційним судом та набрання судовим рішенням законної сили.

Ухвалою суду від 25.07.2022р. провадження у справі поновлено.

Ухвалою від 03.10.2022р. закрито підготовче провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Законом України від 13.12.2022р. №2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На адресу Київського окружного адміністративного суду надійшла адміністративна вказана справа, яку відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, було передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Маричу Є.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.06.2024 прийнято до провадження адміністративну справу та призначено судове засідання, з урахуванням особливостей, передбачених приписами ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 визнано неявку в судове засідання позивача (його представника) - неповажною. Розгляд справи відкладено.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.10.2024 визнано необґрунтованим відвід судді Київського окружного адміністративного суду Марича Є.В. у справі за №640/12469/21. Матеріали адміністративної справи за №640/12469/21 передано до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду у відповідності до вимог частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.10.2024 у задоволенні заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відвід судді Марича Є.В., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Авторгова Андрія Миколайовича, за участю третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору - ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - відмовлено.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 задоволено заяву судді Марича Є.В. про самовідвід. Передано адміністративну справу за №640/12469/21 до канцелярії Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду, згідно з частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Протоколом розподілу від 06.11.2024 справу передано до розгляду судді Терлецькій О.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.11.2024 прийнято адміністративну справу до провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з проведенням судового засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.11.2024 заяву про відвід судді Терлецької О.О. - задоволено.

Справу у порядку статті 31 КАС України передано для визначення іншого складу суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена судді Перепелиці А.М.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.12.2024 прийнято до провадження адміністративну справу та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Через відділ документального забезпечення суду 09.12.2024 третьою особою з самостійними вимогами на предмет спору - ОСОБА_1 подано до суду заяву про відвід судді Перепелиці А.М.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09 грудня 2024 року відвід судді Перепелиці А.М. у справі №640/12469/21 визнано необґрунтованим, передано матеріали справи №640/12469/21 для вирішення питання про відвід судді Перепелиці А.М. суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу та визначений відповідно до статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Вирішення питання про відвід судді Перепелиці А.М. здійснюється суддею Жуковою Є.О., яка не входить до складу суду, що розглядає справу №640/12469/21 відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 10.12.2024, у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглядаючи заявлений відвід судді Перепелиці А.М., суд враховує наступне.

Відповідно до частини восьмої статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Враховуючи приписи вказаної статті, суд розглядає заяву про відвід судді у порядку письмового провадження, підстав для розгляду такої заяви у судовому засіданні судом не встановлено.

За приписами частин одинадцятої, дванадцятої статті 40 КАС України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Так, підстави для відводу судді встановлені статтями 36-37 КАС України.

Зокрема, положення статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме:

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Метою запровадження інституту відводу судді (суддів) є гарантування безсторонності суду, зокрема, запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У зв`язку із цим суд звертає увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручання, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (зокрема, справи «Білух проти України», заява №33949/02) обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

1) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність; вирішальною є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

2) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Таким чином, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Особа, яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про відвід судді Перепелиці А.М. суд констатує, що обґрунтування підстав для відводу судді фактично зводяться до незгоди ОСОБА_1 із процесуальними діями та рішеннями судді, ухваленими під час розгляду даної справи, зокрема, заявник не погоджується із розглядом адміністративної справи №640/12469/21 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Водночас, відповідно до частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу, у зв`язку з чим суд відхиляє вказані доводи заявника.

При цьому, суд акцентує, що у випадку незгоди сторони по справі з процесуальними рішеннями суду, така сторона не позбавлена можливості оскаржити судове рішення в апеляційному та касаційному порядку за правилами, встановленими Кодексом адміністративного судочинства України.

Отже, проаналізувавши аргументи, якими заявник обґрунтовує заявлений відвід судді у цій справі, суд доходить висновку, що у силу приписів частини четвертої статті 36 КАС України подібні доводи не можуть бути визнані обґрунтованою підставою для відводу судді Перепелиці А.М.

Інших підстав, які б свідчили про особисту упередженість судді або необ`єктивність під час розгляду справи, суд не встановив.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

На підставі викладеного та керуючись статтями 36, 39, 40, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Перепелиці А.М. в адміністративній справі №640/12469/21, поданої 09 грудня 2024 року, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Жукова Є.О.