Справа № 560/18047/24
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 грудня 2024 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Гнап Д.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до військової частини НОМЕР_1 , в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, щодо не внесення ним даних про ворожий обстріл бойових позицій, де знаходився позивач 10.07.2023 року, до відповідних документів військової частини;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, щодо не надання позивачеві відповідної Довідки про обставини його бойового травмування, котре відбулося 10.07.2023 року, пов`язаного з захистом Батьківщини;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, щодо не нарахування позивачеві додаткової грошової винагороди у розмірі 100 тисяч гривень, у відповідності до положень ПКМУ №168 від 28 лютого 2022 року "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" за періоди: шляху його переміщення до лікарняного закладу; його знаходження на лікуванні, а також - знаходження позивача у оздоровчій відпустці;

- зобов`язати відповідача внести дані про ворожий обстріл бойових позицій, де знаходився позивач 10.07.2023 року, до відповідних документів військової частини;

- зобов`язати відповідача надати позивачеві відповідну Довідку про обставини його бойового травмування, пов`язаного з захистом Батьківщини котре відбулося 10.07.2023 року;

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату грошового забезпечення позивача на підставі оновлених даних про його бойове травмування, котре відбулося 10.07.2023 року, за періоди: шляху його переміщення до лікарняного закладу; його знаходження на лікуванні, а також - знаходження позивача у оздоровчій відпустці;

- у разі задоволення позовних вимог, встановити судовий контроль за виконанням судового рішення, шляхом зобов`язання відповідача подати адміністративному суду, у встановлений ним строк, відповідний звіт, в порядку ст. 382 КАС України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161 цього Кодексу.

Згідно із п. 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Отож, суддя звертає увагу на те, що позовна заява має містити конкретизовані відомості про суб`єкта владних повноважень, який порушив права позивача, вказувати на право, що підлягає захисту та яке порушив відповідач, конкретні обставини чи факти, з якими позивач пов`язує порушення свого права та які утворюють привід для звернення до суду, а також містити такі ж конкретні вимоги до відповідача, які суд має застосувати з метою захисту порушеного права.

Така ж позиція викладена, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 08 листопада 2021 року у справі №9901/357/21.

Суддя зауважує, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Однак, обов`язок по визначенню (формулюванню) таких на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, і саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Підставою для звернення до суду із позовом є порушення прав, свобод та інтересів позивача рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Обгрунтовуючи позовну заяву, а також дотримання строків звернення до суду, позивач посилається на те, що 01.10.2024 звернувся до відповідача із письмовою заявою щодо надання довідки про обставини його бойового травмування, однак відповіді не отримав, що стало підставою для звернення до суду.

Водночас, позивач у заяві від 01.10.2024 просив видати довідку про обставини його бойового травмування, яке відбулося 10 липня 2023 року, внаслідок ворожого обстрілу, на бойових позиціях, при висадці з бойової машини.

Матеріали справи не містять доказів порушення прав, свобод та інтересів ОСОБА_1 , оскільки останній, звертаючись до суду з даним позовом, не надав доказів звернення та письмової відмови військової частини НОМЕР_1 у внесенні даних про ворожий обстріл бойових позицій, де знаходився позивач 10.07.2023 року, а також доказів того, що записи відсутні (не внесенні), та відмови в призначенні додаткової грошової винагороди, яка передбачена ПКМУ №168.

Зазначені обгрунтування та додані докази взагалі не свідчать про те, що такі записи не вносились.

Також, позивачем не обгрунтовано, яким чином невнесення даних про ворожий обстріл бойових позицій, де знаходився позивач 10.07.2023, до відповідних документів військової частини, впливає на права позивача. Зазначені факти можуть бути перевірені судом у межах позовних вимог щодо видачі (невидачі) довідки про обставини бойового травмування.

Крім того, позивач просить "визнати протиправною бездіяльність відповідача, щодо не внесення ним даних про ворожий обстріл бойових позицій, де знаходився позивач 10.07.2023 року, до відповідних документів військової частини та зобов`язати відповідача внести дані про ворожий обстріл бойових позицій, де знаходився позивач 10.07.2023 року, до відповідних документів військової частини". Тобто, позовна вимога сформована без врахування положень КАС України, оскільки не зазначено до яких саме документів необхідно внести дані про ворожий обстріл бойових позицій.

Щодо строків звернення до суду, суддя зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У позовній заяві позивач просить визнати протиправною бездіяльність відповідача та зобов`язати відповідача вчинити дії щодо обставин, які мали місце 10.07.2023, а тому звернення до відповідача із заявою лише 01.10.2024 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права. Крім того, суддя знову ж зауважує, що звернення позивача стосувалось лише видачі довідки.

З адміністративним позовом позивач звернувся до суду 03.12.2024, тобто з пропуском строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені в статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідну до вимог статей 161, 167 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом надання до суду позовної заяви із зазначенням:

- нової редакції позовної заяви (у двох примірниках) із зазначенням позовних вимог, сформованих згідно вимог КАС України;

- подання письмових доказів, які свідчать, що військова частина НОМЕР_1 порушила права позивача шляхом відмови у внесенні даних про ворожий обстріл бойових позицій, де знаходився позивач 10.07.2023 року, а також доказів того, що записи відсутні (не внесенні), та в призначенні та отриманні додаткової грошової винагороди, яка передбачена ПКМУ №168;

- подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої відповідно до вимог статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України/або обґрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду з позовними вимогами не пропущено;

- надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуюча суддяД.Д. Гнап