Справа № 340/7874/24
Суддя: С.В. ДЕГТЯРЬОВА
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 грудня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/7874/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Дегтярьова С.В., розглянувши матеріали у справі

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 )

про визнання скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної та матеріальної шкоди,

УСТАНОВИВ:

Представник позивача звернулася з позовом до суду, у якому просить:

- скасувати накази командира військової частини НОМЕР_2 №116 від 23.04.2024 р., №905 від 25.05.2024 р., якими позивача ОСОБА_1 визнано таким, що вибув зі складу сил та засобів, які залучаються та беруть безпосередню участь у заходах необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, з метою виконання бойових (спеціальних) завдань, який самовільно залишив військову частину, призупинено виплату грошового і здійснення продовольчого, речового, інших видів забезпечення у військовій частині НОМЕР_2 з 22.04.2024 р.;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 виплатити ОСОБА_1 у повному обсязі грошове забезпечення, яке призупинено з 22.04.2024 р. по теперішній час;

- стягнути з військової частини НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у сумі 200000 грн;

- стягнути з військової частини НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у сумі 7800 грн.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч.ч.1, 5 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивачем оскаржуються накази №116 від 23.04.2024 р. та №905 від 25.05.2024 р.

Стосовно наказу №116 від 23.04.2024 р. 12.03.2024 р. перебіг строку звернення до суду розпочався 24.04.2024 р. і сплинув 25.05.2024 р.. а щодо наказу №905 від 25.05.2024 р. розпочався 26.05.2024 р., а сплинув 27.06.2024 р.

Натомість позовна заява подана до суду 06.12.2024 р., тобто після спливу законодавчо встановленого строку звернення до суду.

Представником позивача разом із позовною заявою подано клопотання про поновлення строків на оскарження, мотивоване тим, що оскільки позивач не володіє знаннями в сфері права та з метою захисту своїх прав звернувся до адвоката для отримання копій усіх необхідних документів для звернення до суду за захистом своїх прав. Позивач стверджує, що 26.06.2024 р., 15.07.2024 р., 08.08.2024 р. та 14.08.2024 р. на адресу військової частини направлялись адвокатські запити та заяви, які фактично до теперішнього часу залишились без розгляду. Крім того позивач посилається на воєнний стан та вважає це істотною обставиною, перешкодою для своєчасного звернення до суду. Інших причин пропуску строку звернення до суду не зазначено та доказів їх поважності не надано.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

До того ж, суддя зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Зазначені правовідносини не передбачають проведення досудового врегулювання спору у зв`язку з чим відсутні підстави розраховувати перебіг процесуального строку звернення до суду з дати одержання відповіді на адвокатський запит.

У постанові Верховного Суду від 21.02.2020 р. №340/1019/19 зазначено, що поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Позивачем не обґрунтовано, які саме обставини перешкоджали йому звернутися до суду з відповідним позовом в межах строку встановленого законом.

Посилання позивача на введення в Україні воєнного стану, саме по собі не може розцінюватись як поважна причина пропуску строку звернення до суду, оскільки на разі він ще не закінчився.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Наведені позивачем обставини у клопотанні про поновлення строку звернення до суду не свідчать про існування об`єктивної неможливості звернення до суду з відповідним позовом.

На підставі викладеного, зазначені позивачем обставини, суддя не розцінює як поважні, у зв`язку з чим позивачу необхідно вказати інші підстави для поновлення строку..

Керуючись ст.ст.122, 123, 160, 161, 169, 248, 256, 287 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Позивачу надати десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням інших підстав пропуску такого строку.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк така позовна заява буде повернута.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання її суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду С.В. ДЕГТЯРЬОВА