Справа № 160/2397/24
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2024-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

26 листопада 2024 року м. Дніпросправа № 160/2397/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Поспєлової А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року (суддя Рищенко А.Ю.)

у справі №160/2397/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати п. 1 Наказу №2001к від 02.11.2023 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП від 07.11.2023 №792 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліції» та визначення суми відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчено;

- поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу, яку рахувати з 08.11.2023 до дати фактичного поновлення позивача на посаді.

Позовні вимоги обґрунтовані безпідставністю застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. На думку позивача у його діях відсутній склад будь-якого дисциплінарного проступку, а тим більше вчинки, що дискредитують працівників поліції, а тому скасування оскаржуваних наказів є підставою для поновлення позивача на тій посаді та у тому органі, з якого він був протиправно звільнений. Позивач також зазначив, що оскаржувані накази не відповідають критеріям обґрунтованості та безсторонності, добросовісності, розсудливості.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного від 26 квітня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Суд за встановлених у справі обставин дійшов висновку, що позивач власними діями порушив Закон України «Про Національну поліцію», Дисциплінарний статут Національної поліції, Присягу на вірність Українському народові. Позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки скоєно проступок, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, такий проступок вчинений проти інтересів служби та суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач, через свого представника подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове про задоволення позовних вимог.

Скаржник зазначає, що суд першої інстанції не з`ясував питання про наявність підстав для накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, не вказав та не встановив склад дисциплінарного проступку в його діях, а лише обмежився як і відповідач проміжними офіційними результатами досудового розслідування. Будь-яких допустимих та належних доказів на підтвердження вчинення позивачем дисциплінарного проступку в частині керування незакріпленими службовими транспортним засобами відповідачем як під час службового розслідування, так і під час судового розгляду не встановлено, що свідчить про допущену судом першої інстанції неповноту судового розгляду. Будь-яких допустимих та належних доказів на підтвердження вчинення позивачем дисциплінарного проступку щодо порушення строків виконання доручень про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України також під час службового розслідування і під час судового розгляду не встановлено. Одна лише довідка заступника начальника управління-начальника ВПН УКЗ ГУНП полковника поліції М. Чорноморця від 25.10.2023 не може бути підставою для застосування найтяжчого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Скаржник вважає необхідним врахування і того факту, що до проведення службового розслідування жодних нарікань з приводу не проходження тестування позивачем не існувало. Під час винесення рішення судом першої інстанції не застосовано та не враховано практики Європейського суду з прав людини, а також норм Конвенції про захист прав людини і основних свобод, а також того, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції було необґрунтованим, передчасним, винесеним із порушення норм чинного законодавства України, а також гарантованих прав позивача.

В судовому засіданні представник позивача підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечує, відповідно до поданого відзиву просить залишити рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване, вважаючи безпідставними доводи апеляційної скарги.

Відповідач зазначає, що рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача ґрунтується на самостійних правових підставах, при цьому наявність чи відсутність в діях позивача складу кримінального правопорушення не спростовують факту вчинення останнім дисциплінарного проступку, що став підставою для звільнення позивача з поліції. У ході службового розслідування комісія не вирішувала питання про обґрунтованість обвинувачення або вчинення дій, за які передбачена кримінальна відповідальність, а лише перевіряла дотримання позивачем вимог, що пред`являються до поліцейських та наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку. Щодо встановленого порушення позивачем автотранспортної дисципліни відповідач зазначає, що факт користування позивачем незакріпленим автомобілем підтверджується журналом виїзду та повернення транспортних засобів Криворізького РУП ГУНП і з`ясовувалось судом першої інстанції. Щодо невиконання доручень слідчих, та порядку звернення громадян відповідач звертає увагу, що суд першої інстанції визнав правомірними висновки службового розслідування в цій частині

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України, на час звільнення перебував на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області.

07.11.2023 наказом ГУНП №792 о/с оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Криворізького районного управління ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 07.11.2023.

Як зазначено у цьому наказі, підставою звільнення ОСОБА_1 є наказ ГУНП від 02.11.2023 №2001к.

Згідно з пунктом 1 наказу від 02.11.2023 №2001к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 6, 9, 13 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявлення та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, пунктів 6, 7 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, підпункту 1 пункту 6 розділу І Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, абзацу 10 пункту 7 розділу III Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 №50, пунктів 12, 17, 18, 20, 22, 25 розділу 2 посадової інструкції №45/6-ЗЗдск від 24.01.2023, Присяги працівника поліції, що виразилось у керуванні незакріпленим службовим транспортним засобом, порушенні строки виконання доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку статті 40 КПК України, а також виконання такого доручення не у повному обсязі, не проходженні щомісячного тестування у квітні, травні, червні, липні, серпні та вересні 2023 року за окремими видами службової підготовки в «Інформаційному порталі Національної поліції України», не повідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» про відомі йому факти незаконного поводження зі зброєю та боєприпасами, не доповіді про це рапортом керівникові підрозділу поліції та не вжитті заходів щодо припинення вказаного правопорушення, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, до оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0129711) застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Означений наказ видано за результатами службового розслідування, призначеного наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19.10.2023 №2135, з урахуванням змін внесених наказом ГУНП від 21.10.2023 №2184, щодо можливого порушення службової дисципліни оперуповноваженим відділу кримінальної поліції Криворізького РУП ГУНП лейтенантом поліції ОСОБА_1 , інспектором сектору ювенальної превенції відділу превенції Криворізького РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та неналежної організації роботи останніх керівництвом даного районного управління поліції, що призвело до проведення 19.10.2023 обшуків у вказаних поліцейських.

В ході службового розслідування встановлено, у Висновку, затвердженому 02.11.2023, зафіксовано, що 19.10.2023 до УГІ ГУНП надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками УСБУ та Третього слідчого відділу (з дислокацією у місті Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого в місті Полтава, в рамках кримінального провадження №0000050 від 19.05.2023 за ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 410 КК України, проведено обшуки в окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, які можуть бути причетні до збуту вогнепальної зброї, бойових припасів та вибухових речовин.

У період часу з 07.40 год. 19.10.2023 по 16.00 год. 19.10.2023 було проведено обшуки у службовому кабінеті №304 Криворізького РУП ГУНП, закріпленого за лейтенантом поліції ОСОБА_1 (ухвала Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.10.2023), та за місцем реєстрації останнього по АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , а також в належному йому автомобілі «Skoda Octavia», н.з. НОМЕР_1 .

Крім цього, проведено обшуки в службовому кабінеті №405 Криворізького РУП ГУНП, закріпленого за старшим лейтенантом поліції Степанишеним М.О. ухвала Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.10.2023) та за місцем реєстрації останнього по АДРЕСА_3 , за місцем фактичного проживання по АДРЕСА_4 , в гаражі, розташованому біля буд. №14 по вул. Спаська, у м. Кривому Розі, а також належному йому автомобілі «Mercedes-Benz С 180» н.з. НОМЕР_2 .

За результатами обшуків у лейтенанта поліції ОСОБА_1 вилучено мобільний телефон Xiaomi Redmi S Pro. У старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 (відповідно до інформації УВБ в Дніпропетровській області) виявлено та вилучено мобільний телефон Apple iPhone 13, автоматична зброя, візуально схожа на автомат (Калашникова) в кількості 30 одиниць, 9 пістолетів та 30 патронів. Більш точна інформація про вилучену зброю відсутня, у наданні копій процесуальних документів було відмовлено.

19.10.2023 старшим слідчим Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві Пугачовим Д.О., було затримано старшого лейтенанта поліції Степанишена М.О. у порядку статті 208 КПК України та того ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

У подальшому, 20.10.2023 рішенням Кіровського районного суду міста Дніпропетровська останньому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, терміном 60 діб, з можливістю внесення застави у розмірі 671000 грн 24.10.2023 останнього було звільнено з-під варти у зв`язку із внесенням застави.

Відповідно до змісту повідомлення про підозру від 19.10.2023 старшому лейтенанту поліції ОСОБА_2 встановлено, що останній у невстановлений досудовим розслідуванням час, у невстановленому місці, незаконно придбав у невстановленої слідством особи 2448 пістолетних набоїв калібру 9х18 мм., які відповідно до висновку експерта Українського науково-дослідницького інституту спеціальної техніки та судових експертиз Служби безпеки України №516/1 від 09.08.2023 відносяться до категорії бойових припасів до стрілецької нарізної вогнепальної зброї, а саме є пістолетними набоями з кулею «Пст» зі стальним осердям калібру 9х18 мм. Вказані набої старший лейтенант поліції ОСОБА_2 зберігав без передбаченого законом дозволу. У подальшому, 20.07.2023 приблизно о 18.50 год. останній за адресою: вул. Олександра Олеся, 6 у м. Кривому Розі, збув ОСОБА_3 , який діяв під контролем працівників УСБУ у Дніпропетровській області та ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, 2448 пістолетних набоїв калібру 9х18 мм., за що отримав від останнього грошові кошти в сумі 60000 гривень.

В ході проведення службового розслідування членами дисциплінарної комісії встановлено порушення у службовій діяльності лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Так, встановлені порушення вимог Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757.

Згідно журналу виїзду та повернення транспортних засобів Криворізького РУП ГУНП (інв. №43) 22.06.2023 лейтенант поліції ОСОБА_1 здійснив виїзд на службовому автомобілі «Daewoo Sens», н. з. НОМЕР_3 . Однак, відповідно до наказу ГУНП від 31.01.2023 №293 лейтенант поліції ОСОБА_1 за вказаним транспортним засобом не закріплений.

Також, встановлено, що доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України №45/10-459д від 28.07.2023 виконано лейтенантом поліції ОСОБА_1 з порушенням строків виконання та не у повному обсязі.

Відповідно до журналу реєстрації вхідних документів №133 н/т., вказане доручення надійшло до ВКП Криворізького РУП 28.07.2023 за вх. №1444д та отримано для виконання лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

У свою чергу, рапорт лейтенанта поліції ОСОБА_1 про виконання доручення було скеровано до сектору дізнання Криворізького РУП ГУНП лише 18.08.2023 за вих. №45/6-1444д.

Таким чином, лейтенантом поліції ОСОБА_1 порушено вимоги пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575.

Оперуповноважений відділу кримінальної поліції Криворізького РУП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_1 (0129711) у квітні, травні, червні, липні, серпні та вересні 2023 року не проходив на Освітньому порталі НПТУ щомісячне тестування з функціональної підготовки, а також у квітні не пройшов тестування з вогневої підготовки, а саме: розділ «заходи безпеки при поводженні зі зброєю» (довідка заступника начальника управління-начальника ВПН УКЗ ГУНП полковника поліції М. Чорноморця від 25.10.2023).

Таким чином, лейтенантом поліції ОСОБА_1 допущено порушення вимог абзацу 10 пункту 7 розділу III Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 №50, відповідно до якого поліцейські зобов?язані самостійно опановувати розміщену на Освітньому порталі навчальну тематику за видами службової підготовки та щомісячно проходити тестування в ньому для визначення власного рівня службової підготовленості.

Лейтенант поліції ОСОБА_1 був ознайомлений під підпис з вимогами службових телеграм Криворізького РУП від 06.01.2023 №45/7-32, від 18.01.2023 №45/7-120, щодо обов?язкової необхідності своєчасного проходження усіма поліцейськими щомісячного тестування на «Освітньому порталі НПУ». Крім того, останніх було ознайомлено під підпис з вимогами службових телеграм ГУНП від 19.05.2023 №2833/103/01-2023 та Криворізького РУП від 22.05.2023 №45/7-1020 «Про стан дотримання дисципліни та законності з початку 2023 року».

Відповідно до рапорту старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції В.Скрипника 19.10.2023 в рамках даного службового розслідування лейтенант поліції ОСОБА_1 надав під відеозапис усні пояснення члену дисциплінарної комісії, які зафіксовані на камеру мобільного телефона.

До матеріалів службового розслідування долучений відеозапис пояснень лейтенанта поліції ОСОБА_1 (оптичний носій інформації формату DVD-R).

Так, лейтенант поліції ОСОБА_1 підтвердив, що 19.10.2023 працівниками ДБР та СБУ проводилися обшуки за місцем мешкання та реєстрації останнього, а також у його власному автомобілі.

Лейтенант поліції ОСОБА_1 вказав, що перебуває у дружніх стосунках із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 . Останні разом знаходили зброю та боєприпаси і реалізовували їх. Зброю для реалізації знаходили через сторонніх осіб.

Зі слів лейтенанта поліції ОСОБА_1 , влітку 2023 року вони реалізували близько 2500 шт. патронів калібру 9х18 мм. та 3 пістолети ОСОБА_4 , за що отримали грошові кошти в сумі 60000 грн та 1500 доларів США.

Безпосередньо пошуком покупця та реалізацією займався старший лейтенант поліції ОСОБА_2 .

Крім цього, лейтенант поліції ОСОБА_1 повідомив, що від невстановлених осіб вони отримали для реалізації автомати Калашникова в кількості 33 штуки та пістолети, однак їх реалізувати не встигли. Вказану зброю у не відомому місці сховав старший лейтенант поліції ОСОБА_2 . На думку ОСОБА_1 це може бути гараж.

Відеозапис з поясненнями лейтенанта поліції ОСОБА_1 переглянутий членами дисциплінарної комісії, про що складено відповідний акт від 27.10.2023 №50/2-932.

Від надання письмових пояснень, а саме: пояснень з приводу проведених слідчих дій за його учаті 19.10.2023 лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився, посилаючись на ст. 63 Конституції України.

Лейтенант поліції ОСОБА_1 у порушення вимог частини 2 статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 6, 7 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, про відомі йому факти незаконного поводження зі зброєю та боєприпасами, невідкладно не повідомив за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102», не вжив заходів щодо припинення правопорушенню та не доповів про це рапортом керівникові підрозділу поліції.

Виходячи з встановлених в ході службового розслідування обставин, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що лейтенант поліції ОСОБА_1 в умовах воєнного стану скоїв проступок, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, вчинив дії, що підривають авторитет поліції, у зв`язку з дійшла висновку, що до ОСОБА_1 слід застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію».

Відповідно до статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:

- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції (ч.2 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Пунктом 3 Розділу IV Правил №1179 передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Згідно зі ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Згідно із преамбулою вказаного Закону цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту).

Згідно ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (пункти 1, 6, 9, 13).

Згідно з ч. 1 ст. 11, ст. 12 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, як, зокрема, звільнення з посади (п. 6 ч.4 ст.13).

В спірному випадку факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку встановлений службовим розслідуванням, призначеним наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19.10.2023 №2135 і оформленим відповідним висновком, зазначеним вище.

За приписами ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до п.1 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п.4 розділу V вказаного Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Частинами 1-3 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Частинами 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

В спірному випадку, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не було допущено порушень процедури призначення та/або проведення службового розслідування відносно позивача. Під час службового розслідування комісією розглядались пояснення позивача та інших учасників подій, відеозаписи та документи, що стосуються обставин подій за участі позивача. Цим доказам надана відповідна оцінка у висновку за результатами службового розслідування.

Саме під час службового розслідування з`ясовані обставини порушення позивачем службової дисципліни, недотримання ним вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги працівника поліції.

Відповідно до матеріалів службового розслідування суть порушення позивачем службової дисципліни полягає у:

- керуванні незакріпленими службовоми транспортними засобами,

- порушенні строків виконання доручень про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України, а також виконання такого доручення не у повному обсязі,

- не проходження щомісячного тестування у з квітня по вересень 2023 року за окремими видами службової підготовки в «Інформаційному порталі Національної поліції України»,

- не повідомлені за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» про відомі йому факти незаконного поводження зі зброєю та боєприпасами, не доповіді про це рапортом керівникові підрозділу поліції та невжиття заходів щодо припинення вказаного правопорушення, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, вчинені дії, що підривають авторитет поліції.

Суд першої інстанції надав належну оцінку виявленим в ході службового розслідування фактам, з чим суд апеляційної інстанції погоджується.

Щодо порушення позивачем автотранспортної дисципліни, відповідач посилається на приписи п. 1 пункту 6 розділу І Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, згідно якому з метою забезпечення ефективного використання транспортних засобів і недопущення зловживань з боку штатних і позаштатних водіїв керівництвом органів поліції вживаються такі заходи, а саме: забороняється водіям (судноводіям) використання транспортних засобів для поїздок, не пов`язаних із службовою діяльністю, керування незакріпленими транспортними засобами та за відсутності у них документів, які згідно з ПДР або Правилами судноплавства на внутрішніх водних шляхах України, затвердженими наказом Міністерства транспорту України від 16 лютого 2004 року №91, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 12 липня 2004 року за №872/9471, дають право на керування транспортними засобами, а також за відсутності іншої передбаченої цим Порядком дорожньої документації.

Факт користування позивачем незакріпленим автомобілем відповідач підтверджує журналом виїзду та повернення транспортних засобів Криворізького РУП ГУНП (інв. №43), згідно якому 22.06.2023 лейтенант поліції ОСОБА_1 здійснив виїзд на службовому автомобілі «Daewoo Sens», н. з. НОМЕР_3 . Однак, відповідно до наказу ГУНП від 31.01.2024 №293 лейтенант поліції ОСОБА_1 за вказаним транспортним засобом не закріплений.

Суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що означені документи не є достатніми доказами, що такий виїзд здійснено позивачем з порушенням законодавства, оскільки відповідачем не з`ясовано та не долучено до матеріалів службового розслідування доказів зарахування службового автомобіля до штатної групи господарчих транспортних засобів та інформації, за ким саме закріплено транспортний засіб, яким керував позивач, не з`ясовано хто надавав дозвіл на керування службовим автомобілем, не з`ясовано та не долучено до матеріалів службового розслідування розроблені маршрути руху службового транспорту КРУП ГУНП в Дніпропетровській області та докази доведення їх до відома оперативних працівників сектору кримінальної поліції. Також, матеріали службового розслідування не містять жодного доказу того, що відносно позивача були складені рапорти чи доповідні записки відповідального працівника щодо використання ним незакріпленого за ним службового транспортного засобу.

Щодо встановленого службовим розслідуванням факту порушення строку виконання доручення про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України, а також виконання такого доручення не у повному обсязі, судом з`ясовано, що відповідно до журналу реєстрації вхідних документів №133 н/т., до ВКП Криворізького РУП 28.07.2023 за вх. №1444д надійшло доручення №45/10-459д, яке отримано для виконання лейтенантом поліції ОСОБА_1 . Означеним дорученням встановлено 10-денний термін для виконання.

У свою чергу, рапорт лейтенанта поліції ОСОБА_1 про виконання доручення скеровано до сектору дізнання Криворізького РУП ГУНП лише 18.08.2023 за вих. №45/6-1444д, в якому позивач просив вказівок стосовно виконання доручення №45/10-459д від 28.07.2023.

Наведене є свідченням порушення вимог п. 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575.

Так, відповідно до вказаної норми п. 6 розділу VI Інструкції №575 виконання доручень слідчих (дізнавачів) повинно здійснюватися у строки, зазначені у дорученнях. У разі неможливості своєчасного виконання доручення продовження строку його виконання письмово погоджується зі слідчим (дізнавачем), який дав доручення.

Суд апеляційної інстанції не приймає доводи скаржника, що для встановлення в діях позивача порушення п. 6 розділу VI Інструкції №575, під час службового розслідування мали бути з`ясовані, але не з`ясовані обставини щодо кількості доручень, які перебували на виконанні у позивача, їх складність, об`єм, час та дату, на які доручення повинні бути виконані, не відібрано пояснення у слідчих, які надавали доручення з приводу того, чи дійсно позивач не виконав доручення, чи вплинуло це на досудове розслідування, на взаємодію між органами тощо, систематичність виконання доручень чи не виконання доручень, не перевірено графіки чергування позивача у складі оперативної групи КРУП, за якого останній фізично не має права виконувати будь-які дії окрім обслуговування викликів громадян.

Виходячи із змісту п. 6 розділу VI Інструкції №575, вбачається, що на встановлений строк виконання доручення, в даному випадку №45/10-459д про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 40 КПК України, наведені позивачем обставини не впливають. В той же час, цей строк може бути продовжений за погодженням зі слідчим (дізнавачем), який дав доручення. Втім, матеріали службового розслідування не містять доказів, які б свідчили про вчинення позивачем дій щодо продовження строку виконання отриманого ним доручення у встановленому порядку. Не подані такі докази і позивачем під час судового розгляду справи.

Щодо встановленого службовим розслідуванням факту не проходження ОСОБА_1 щомісячного тестування з функціональної підготовки на Освітньому порталі НПУ у період з квітня 2023 по вересень 2023 року включно, а також не проходження позивачем у квітні 2023 року тестування з вогневої підготовки, що підтверджується довідкою заступника начальника управління ВПН УКЗ ГУНП в Дніпропетровській області від 25.10.2023.

Відповідно до вимог підпункту 10 пункту 7 розділу III Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 26.01.2016 №50, особовий склад навчальної групи зобов`язаний: самостійно опановувати розміщену на Освітньому порталі навчальну тематику за видами службової підготовки та щомісячно проходити тестування в ньому для визначення власного рівня службової підготовленості.

Отже, за відсутності доказів проходження позивачем щомісячного тестування на знання вимог нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники поліції, за період з квітня 2023 по вересень 2023 року включно та доказів проходження ним у квітні 2023 року тестування з вогневої підготовки, є обґрунтованим висновок службового розслідування про недотримання позивачем вимог вказаного Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України та не виконання ним обов`язку щодо проходження щомісячного тестування на знання вимог нормативно-правових актів, якими в своїй діяльності керуються працівники поліції.

З приводу неповідомлення ОСОБА_1 за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» про відомі йому факти незаконного поводження зі зброєю та боєприпасами, не доповіді про це рапортом керівникові підрозділу поліції та не вжитті заходів щодо припинення вказаного правопорушення, виходячи з матеріалів службового розслідування, суть такої бездіяльності полягає в тому, що позивач, будучи обізнаним про факти незаконного поводження зі зброєю та боєприпасами, не виконав обов`язку, покладеного на нього п. 2 ст. 18 Закону №580-VIII, п. 6, 7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100.

Наведені в апеляційній скарзі доводи, що відповідачем не доведено, що позивач якимось чином усвідомлюючи, що скоюється правопорушення, проігнорував вказаний факт, оскільки в даному випадку позивач лише мав приятельські відносини із інспектором сектору ювенальної превенції Криворізького РУП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , якого повідомлено про підозру у кримінальному провадженні № 30000050 від 19.05.2023 за ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст.410 КК України; і позивач не має жодного відношення до інкримінованого інспектору сектору ювенальної превенції Криворізького РУП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 кримінального правопорушення, не міг знати про те, чим саме займається ОСОБА_2 , є такими, що не відповідають фактичним обставинам, спростовуються зібраними в ході проведення службового розслідування доказами, зокрема, наданими самим позивачем усними поясненнями, які зафіксовані на відеофайлі 20231019_134540.mp4 (оптичний носій інформації DVD-R, 4.7gb, 120 min, 16х).

Зазначені усні пояснення ОСОБА_1 досліджені комісією під час проведення службового розслідування із складенням 27.10.2023 акту №50/2-932 про перегляд відеозапису, який міститься у мобільному телефоні Samsung Galaxy M33 5G.

Таким чином, за встановлених у справі обставин в їх сукупності, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції про правильність висновків дисциплінарної комісії про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що має наслідком притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Під час вирішення питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідачем враховано, що позивачем вчинений проступок проти інтересів служби, суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження державного органу.

З тексту Присяги, яку складає особа, яка вступає на службу в поліції, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Порушення Присяги слід розуміти скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 07 березня 2019 року у справі №819/736/18.

Суд першої інстанції правильно зазначив, що відкриття та проведення слідчих дій у кримінальному провадженні №0000050 від 19.05.2023 слугували підставами для організації проведення службового розслідування, а не підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Такі обставини не впливають на обґрунтованість притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності, яка є самостійним юридичним наслідком, що настає у разі скоєння ним дисциплінарного проступку.

У даному випадку позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни, з дискредитацією звання поліцейського і підривом авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Суд апеляційної інстанції погоджується з позицією відповідача, що наявність чи відсутність в діях позивача складу кримінального правопорушення не спростовують факту вчинення останнім дисциплінарного проступку та можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав, оскільки звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно-правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для ініціювання службового розслідування.

В спірному випадку предметом службового розслідування було, в тому числі, порушення позивачем службової дисципліни, що не залежить від встановлення в діях позивача складу кримінального правопорушення.

Встановлені службовим розслідуванням обставини щодо порушення позивачем вимог статті 1 Дисциплінарного статуту, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», які підтверджені зібраними в ході проведення службового розслідування матеріалами, є самостійною і достатньою підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

При цьому суд апеляційної інстанції враховує висновки, викладені Верховним Судом в постанові від 07.12.2021 у постанові №120/278/20-а, згідно яким в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення службової дисципліни.

Обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо.

Повноваження стосовно оцінки обставин, встановлених службовим розслідуванням, надання оцінки критеріям, які враховуються при обранні виду стягнення, тяжкості проступку та заподіяній шкоді, ставленню порушника до службових обов`язків, визнанню особою своєї вини в ході службового розслідування, рівень її кваліфікації тощо, є виключними дискреційними повноваженнями відповідної посадової особи, оскільки результатом реалізації таких повноважень є обрання одного з восьми можливих видів дисциплінарних стягнень.

Застосування дисциплінарного стягнення, у тому числі звільнення з посади в органах поліції, здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Виходячи з вищенаведеного, суд апеляційної інстанції вважає правильними висновки суду першої інстанції, що оскаржувані накази про накладення на позивача дисциплінарного стягнення та звільнення позивача зі служби в поліції прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для скасування цих наказів, відповідно, відсутні підстави для задоволення вимоги про поновлення позивача на посаді.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення.

Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 310, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2024 року у справі №160/2397/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко