Справа № 320/25158/24
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 грудня 2024 року м. Київ № 320/25158/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Головного управління ДПС у Хмельницькій області

до ОСОБА_1

про стягнення податкового боргу,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Головне управління ДПС у Хмельницькій області звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу розмірі 15 644,05 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що за даними контролюючого органу за ОСОБА_1 рахується податковий борг зі сплати податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки у сумі 15 644,05 грн. Просить суд задовольнити позов.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 червня 2024 року, позовну заяву розподілено судді Жуковій Є.О.

07 червня 2024 року зазначену позовну заяву було фактично передано судді Жуковій Є.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07 червня 2024 року відкрито провадження у справі №320/25158/24, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

19 липня 2024 року до Київського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшов відзив на позовну заяву, сформований за допомогою системи «Електронний суд» 17 липня 2024 року (а.с.26-30).

Відповідач у відзиві зазначає, що був власником нерухомого житлового приміщення з 26.12.2016 по 25.01.2021 площею 27,5 кв. м, а саме приміщення №5 та сходової клітки №4, що становить 1/20 частки у праві спільної часткової власності на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . 1/20 частки у праві спільної часткової власності на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 становить 27,5 кв. м.

Відповідно до пп. 266.4.1 п. 266.4 ст. 266 Податкового кодексу України база оподаткування об`єкта/об`єктів житлової нерухомості, в тому числі їх часток, що перебувають у власності фізичної особи платника податку, зменшується: а) для квартири/квартир незалежно від їх кількості- на 60кв.м; б) для житлового будинку/будинків незалежно від їх кількості- на 120 кв. м; в) для різних типів об`єктів житлової нерухомості, в тому числі їх часток (у разі одночасного перебування у власності платника податку квартири/квартир та житлового будинку / будинків, у тому числі їх часток),- на 180 кв. м.

В той період часу, за який позивачу було здійснено нарахування, він не був власником житлового будинку/будинків незалежно від їх кількості- на 120 кв. м чи одночасно власником різних типів об`єктів житлової нерухомості, в тому числі їх часток- на 180 кв. м.

Вважає, що зазначене нарахування та відповідно податкове повідомлення-рішення № 0-2222 від 22.04.2019 в сумі 15 644,05 грн необґрунтоване, неправомірне, незаконне та протиправне, прийняте з порушеннями норм Податкового кодексу України, а тому підлягає скасуванню. Просить суд відмовити у задоволенні позову.

17 липня 2024 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подано зустрічний позов, в якому заявник просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22 квітня 2019 року №0-2222 (а.с.48-50).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року поновлено відповідачу строк на подання зустрічного позову в адміністративній справі №320/25158/24(а.с.61-62).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним адміністративним позовом в адміністративній справі №320/25158/24. Вирішено перейти до розгляду справи №320/25158/24 за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі №320/25158/24 на 09 жовтня 2024 року о 15:00, яке відбудеться в Київському окружному адміністративному суді за адресою: місто Київ, бульвар Лесі Українки, 26-а, 1 під`їзд, 4 поверх, зал №2 (а.с.63-64).

29 серпня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від ГУ ДПС у Хмельницькій області надійшов відзив на зустрічний позов, що сформований за допомогою системи «Електронний суд» 27 серпня 2024 року (а.с.65-76).

ГУ ДПС у Хмельницькій області в своєму відзиві зазначає, що на момент формування оскаржуваного податкового повідомлення - рішення (далі -ППР), згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (далі - Державний реєстр), інформаційних систем ДПС України у власності громадянина ОСОБА_1 перебувало приміщення, загальною площею 600,2 кв. м, що розташовано за адресою: АДРЕСА_1 .

Головним управління ДПС у Хмельницькій області сформовано податкове повідомлення - рішення по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2018 рік - №0-2222 від 22.04.2019 на суму 15644,05 грн.

Головне управління ДПС у Хмельницькій області наголошує на тому, що ОСОБА_1 в силу вимог п.п.266.7.3 п.266.7 ст.266 ПКУ, задля правильності нарахування суми податку контролюючим органом, мав право звернутися до контролюючого органу за місцем проживання (реєстрації) з письмовою заявою для проведення звірки даних щодо об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, що перебувають у власності платника податку, розміру загальної площі об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності платника податку, права на користування пільгою із сплати податку, розміру ставки податку, нарахованої суми податку.

При нарахуванні сум податку, Головне управління ДПС у Хмельницькій області використовує дані з інформаційних систем ДПС України.

ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області не звертався з письмовою заявою для проведення звірки даних щодо об`єкта нежитлової нерухомості. Таким чином, зважаючи на викладене, дії Головного управління ДПС у Хмельницькій області щодо оскаржуваного податкового повідомлення-рішення про нарахування суми податкового зобов`язання з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, є правомірними. Просить суд відмовити у задоволенні зустрічного позову.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2024 року клопотання представника Головного управління ДПС у Хмельницькій області про проведення судового засідання по справі в режимі відеоконференції задоволено. Вирішено проводити підготовче засідання у справі №320/25158/24, призначене на 09 жовтня 2024 року о 15:00 в режимі відеоконференції з наданням можливості представнику Головного управління ДПС у Хмельницькій області використовувати власні технічні засоби з використанням Системи відеоконференцзв`язку «EasyCon» (а.с.124-126).

17 жовтня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив (а.с.132-138).

Позивач за зустрічним позовом в своїй відповіді на відзив зазначає, що доводи відповідача не заслуговують на увагу суду та не спростовують доводів позивача.

25 жовтня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від ГУ ДПС у Хмельницькій області надійшли заперечення на відповідь на відзив (а.с.145-149).

Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області зазначає, що відповідно до вимог статті 266 Податкового кодексу України сформовано податкове повідомлення - рішення по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2018 рік від 22.04.2019 №0-2222 на суму 15644,05 гривень.

Нарахування контролюючим органом здійснено правомірно на об`єкт нерухомості, який підлягав оподаткуванню.

Платник податків перераховує суму податку до державного бюджету. Оскільки такі кошти зараховуються на єдиний казначейський рахунок, то помилкове визначення коду бюджетної класифікації та номера рахунку не є достатньою підставою для висновку про те, що податки не сплачені. Таким чином, не буде і порушення з боку платника податків.

29 жовтня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 заперечення на заперечення Головного управління ДПС у Хмельницькій області (а.с.163-164).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 листопада 2024 року визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 із зустрічним позовом про оскарження податкового повідомлення-рішення від 22.04.2019 №0-2222. Поновлено строк звернення до суду із зустрічним адміністративним позовом ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 22.04.2019 №0-2222. У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Хмельницькій області про залишення позовної заяви без розгляду відмовлено.

В судовому засіданні 27 листопада 2024 року протокольною ухвалою закрито підготовче провадження, суд перейшов до судового розгляду справи по суті. В судовому засіданні учасниками справи заявлені клопотання про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Після надання пояснень учасниками справи у відкритому судовому засіданні та дослідження матеріалів справи, протокольною ухвалою суду від 27.11.2024, постановленою без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, вирішено здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 в період з 26.12.2016 по 25.01.2021 був власником нерухомого житлового приміщення площею 27,5 кв. м, а саме приміщення №5 та сходової клітки №4, що становить 1/20 частки у праві спільної часткової власності на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування від 25.01.2021 (а.с.52).

Головним управління ДПС у Хмельницькій області відповідно до вимог статті 266 Податкового кодексу України сформовано податкове повідомлення - рішення по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2018 рік від 22.04.2019 №0-2222 на суму 15644,05 грн.

Нарахування контролюючим органом здійснено на об`єкт нерухомості, що перебував у власності позивача за адресою: АДРЕСА_1 , який підлягав оподаткуванню.

Не погодившись із податковим повідомленням рішенням ГУ ДПС у Хмельницькій області від 22.04.2019 №0-2222 ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно пп."а" 14.1.129.1 пункту 14.1 статті 14 ПК України до будівель, що віднесені до житлового фонду входять житловий будинок - будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. Житлові будинки поділяються на житлові будинки садибного типу та житлові будинки квартирного типу різної поверховості. Житловий будинок садибного типу - житловий будинок, розташований на окремій земельній ділянці, який складається із житлових та допоміжних (нежитлових) приміщень (передпокій, кухня, коридор, веранда, вбиральня, комора, приміщення для автономної системи опалення, пральня тощо).

Відповідно до пп. 14.1.129-1 пункту 14.1 статті 14 ПК України об`єкти нежитлової нерухомості є будівлі, їх складові частини, що не є об`єктами житлової нерухомості. До об`єктів нежитлової нерухомості відносяться: будівлі готельні - готелі, мотелі, кемпінги, пансіонати, ресторани та бари, туристичні бази, гірські притулки, табори для відпочинку, будинки відпочинку; будівлі офісні - будівлі фінансового обслуговування, адміністративно-побутові будівлі, будівлі для конторських та адміністративних цілей; будівлі торговельні - торгові центри, універмаги, магазини, криті ринки, павільйони та зали для ярмарків, станції технічного обслуговування автомобілів, їдальні, кафе, закусочні, бази та склади підприємств торгівлі й громадського харчування, будівлі підприємств побутового обслуговування; гаражі - гаражі (наземні й підземні) та криті автомобільні стоянки; будівлі промислові та склади; будівлі для публічних виступів (казино, ігорні будинки); господарські (присадибні) будівлі - допоміжні (нежитлові) приміщення, до яких належать сараї, хліви, гаражі, літні кухні, майстерні, вбиральні, погреби, навіси, котельні, бойлерні, трансформаторні підстанції тощо; інші будівлі;.

Отже, як видно із процитованого, податковим законодавством чітко розмежовано об`єкти, що за своїми технічними характеристиками підпадають під визначення об`єктів житлової нерухомості, а також об`єкти нежитлової нерухомості.

В свою чергу, відповідно до підпункту 265.1.1 пункту 265.1 статті 265 ПК України податок на майно складається в тому числі із податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.

Підпунктом 266.1.1 пункту 266.1 та пунктом 266.2 статті 266 ПК України встановлено, що платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості.

Об`єктом оподаткування є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка.

Згідно з п.п. 266.3.1 п. 266.3 ст. 266 ПК України базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток.

Положенням п.п. 266.3.2 п. 266.3 ст. 266 ПК України зазначено, що база оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.

Ставки податку для об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, встановлюються за рішенням сільської, селищної, міської ради або ради об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, залежно від місця розташування (зональності) та типів таких об`єктів нерухомості у розмірі, що не перевищує 1,5 відсотка розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, за 1 квадратний метр бази оподаткування (п.п. 266.5.1 п. 266.5 ст. 266 ПК).

При цьому, п.п. 266.4.1 п. 266.4 ст. 266 ПК України вказано, що база оподаткування об`єкта/об`єктів житлової нерухомості, в тому числі їх часток, що перебувають у власності фізичної особи - платника податку, зменшується, зокрема для житлового будинку/будинків незалежно від їх кількості - на 120 кв. метрів.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема розрахунку податкового органу, об`єктом оподаткування є частка житлового будинку загальною площею понад 600 кв. м.

Однак, як встановлено судом, за позивачем зареєстровані складова частина житлової нерухомості, а саме: 1/20 на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що становить 27,5 кв. м.

Проте, податковим органом обраховано податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, з площі понад 600 кв. м житлового будинку, що суперечить матеріалам справи та встановленим судом обставинам.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню у спосіб визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 22.04.2019 №0-2222.

Щодо позовних вимог ГУ ДПС у Хмельницькій області про стягнення з ОСОБА_1 податкового боргу розмірі 15644,05 грн суд зазначає наступне.

Підпункт 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) встановлює, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України.

Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до пункту 15.1 статті 15 ПК України платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.

Згідно із підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16, пункту 36.1 статті 36, пункту 38.1 статті 38 ПК України платники податків зобов`язані сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи; податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи; виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з пунктом 38.1 статті 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Згідно з положеннями статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо:

- платник податків не подає в установлені строки податкову (митну) декларацію, а при здійсненні заходів податкового контролю встановлено факти здійснення платником податків діяльності, що призвела до виникнення об`єктів оподаткування, наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу та наявності діючих (у тому числі призупинених) ліцензій на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією, яка підлягає ліцензуванню згідно із законодавством;

- дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках;

- згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган;

- дані перевірок щодо утримання податків у джерела виплати, в тому числі податкового агента, свідчать про порушення правил нарахування, утримання та сплати до відповідних бюджетів податків і зборів, передбачених цим Кодексом, у тому числі податку на доходи фізичних осіб таким податковим агентом;

- результати митного контролю, отримані після закінчення процедури митного оформлення та випуску товарів, свідчать про заниження або завищення податкових зобов`язань, визначених платником податків у митних деклараціях.

Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з пунктом 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 57.3 статті 57 ПК України передбачено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.

Пунктом 56.1 статті 56 ПК України визначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Підставою звернення Головного управління ДПС у Хмельницькій області було податкове повідомлення-рішення від 22.04.2019 №0-2222 на суму 15644,05 грн.

Проте, рішенням суду в цій справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 податкове повідомлення-рішення 22.04.2019 №0-2222 на суму 15644,05 гривень визнано протиправним та скасовано.

Враховуючи, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Хмельницькій області від 22.04.2019 №0-2222, яке було підставою для утворення у ОСОБА_1 податкового боргу та яке було покладене позивачем в основу позову у цій справі, було скасоване у судовому порядку, тобто не тягне за собою ніякої правової сили, окрім його протиправності, у задоволенні позову ГУ ДПС у Хмельницькій області слід відмовити.

Згідно статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь ОСОБА_1 понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 968,96 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Зустрічний позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 22 квітня 2019 року №06-2222.

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) гривень 96 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області.

4. У задоволенні позову Головного управління ДПС у Хмельницькій області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.