Справа № 640/17977/22
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 грудня 2024 року справа №640/17977/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: 13.10.2022 до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» (далі позивач та/або ТОВ «Енергобуд-СПМ+», товариство) із позовом до Головного управління ДПС у

м. Києві (далі -відповідач та/або ГУ ДПС у м. Києві, контролюючий орган), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 06.07.2022 №219580 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» () критеріям ризиковості платника податку на додану вартість на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 14.09.2022 №257970 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» () критеріям ризиковості платника податку на додану вартість на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Окружного адміністративного суду міста Києва Костенко Д.А.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

16.02.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом від 19.12.2022 №03-19/2356/22 «Про скерування за належністю справи» надійшли матеріали адміністративної справи №640/17977/22.

16.02.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Кушновій А.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.02.2023 прийнято адміністративну справу №640/17977/22 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. Позовну заяву залишено без руху та встановлено десятиденний строк для усунення недоліків позову.

13.03.2023 на адресу суду від представника позивача надійшла заява від 01.03.2023 на усунення недоліків позову.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.03.2023 відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Як свідчать матеріали справи позов обґрунтований тим, що оскаржувані рішення контролюючого органу не містять в собі правових підстав їх прийняття, а обмежені лише загальною інформацією щодо наявності податкової інформації, яка свідчить про ризиковість операцій з контрагентами товариства. На переконання позивача, наведене беззаперечно вказує на протиправність рішень контролюючого органу. При цьому представник товариства наголошує, що здійснює господарську діяльність у відповідності до положень чинного законодавства. Відтак просить адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

23.09.2024 в Київському окружному адміністративному суді зареєстровано відзив на позовну заяву, поданий представником ГУ ДПС у м. Києві, в якому останній просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог. У відзиві на позовну заяву представник контролюючого органу зазначає, що ним отримано податкову інформацію щодо формування позивачем податкового кредиту від суб`єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність. При цьому наголосив, що відповідні рішення скеровані платнику податків (позивачу) системою автоматично. Також зазначає, що спірні рішення не створюють жодних правових наслідків для платника податку, а вимоги про зобов`язання вчинити певні дії є втручанням у дискреційні повноваження податкового органу.

Відповідно до частини 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Згідно із частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, заслухавши пояснення сторін, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» зареєстровано як юридична особа за адресою: 01010, м. Київ, вул. Івана Мазепи, б. 3, офіс 197, , основний вид діяльності КВЕД: 42.22 Будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій; інші види діяльності КВЕД: 38.11 Збирання безпечних відходів; 38.12 Збирання небезпечних відходів; 77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 46.33 Оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; 42.99 Будівництво інших споруд, н.в.і.у.; 42.91 Будівництво водних споруд; 33.14 Ремонт і технічне обслуговування електричного устатковання; 42.11 Будівництво доріг і автострад; 42.13 Будівництво мостів і тунелів; 43.21 Електромонтажні роботи; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування; 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів; 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів; 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.

06.07.2022 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення № 219580, яким визнано відповідність платника податків (позивача) критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (далі оскаржуване та/або спірне рішення № 1) (т. 1, а.с. 9).

06.09.2022 ТОВ «Енергобуд-СПМ+» подано до контролюючого органу подано пояснення щодо спірного рішення повідомлення про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податків № 1 (далі повідомлення) (т. 1, а.с. 11-14).

Повідомлення отримано ГУ ДПС у м. Києві 06.09.2022, що підтверджується копією квитанції № 2 від 06.09.2022 (т. 1, а.с. 15).

За результатами розгляду поданих ТОВ «Енергобуд-СПМ+» документів, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення від 14.09.2022 № 257970, яким визнано відповідність платника податків (позивача) критеріям ризиковості платника податку відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку

(далі оскаржуване та/або спірне рішення № 2) (т. 1, а.с. 10).

Тут і надалі разом спірні та/або оскаржувані рішення.

ТОВ «Енергобуд-СПМ+» категорично не погоджується зі спірними рішеннями, вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню, з огляду на що звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час виникнення спірних правовідносин, та звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс) (п. 201.7 ст. 201 ПК України).

Нормами пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок № 1165, у редакції чинній до 14.10.2022).

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктом 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Суд звертає увагу на те, що Критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

«пункт 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.».

Разом із цим додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. У разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника у відповідному рішенні має розшифровуватися, яка саме податкова інформація):

Суд встановив, що підставою для прийняття контролюючим органом спірних рішень слугувала відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку із наявністю наступної податкової інформації:

1) рішення від 06.07.2022 № 219580: «В ході отримано податкову інформацію, що підприємство формує податковий кредит від суб`єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «МЕЛБОР ЕКС» (код 44213468), ТОВ «ФОМІКРУЗ» (код 43742668), ТОВ «БАВАРІЯ КОНТАКТ» (код 43549609), ТОВ «ЦЕНТРОБУД ЛТД» (код 40220398), ТОВ «ПОСТ ЮА» (код 39632135), ТОВ «АЦТЕК ОПТ» (код 43721131), ПП «БІПАВЕР» (код 42011418), ТОВ «УКРТОГПРОМСНАБ» (код 39475243), ТОВ «КОМІНКОР ГРУП» (код 43314279), ТОВ «ЮТ СЕРВІС» (код 42971117), ТОВ «ДБКС» (код 41602340), ТОВ «АГРІМАЙНІНГ СЕРВІС» (код 42239676)».

2) рішення від 14.09.2022 № 257970: «В ході отримано податкову інформацію, що підприємство формує податковий кредит від суб`єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «МЕЛБОР ЕКС» (код 44213468), ТОВ «ФОМІКРУЗ» (код 43742668), ТОВ «БАВАРІЯ КОНТАКТ» (код 43549609), ТОВ «ЦЕНТРОБУД ЛТД» (код 40220398), ТОВ «ПОСТ ЮА» (код 39632135), ТОВ «АЦТЕК ОПТ» (код 43721131), ПП «БІПАВЕР» (код 42011418), ТОВ «УКРТОГПРОМСНАБ» (код 39475243), ТОВ «КОМІНКОР ГРУП» (код 43314279), ТОВ «ЮТ СЕРВІС» (код 42971117), ТОВ «ДБКС» (код 41602340), ТОВ «АГРІМАЙНІНГ СЕРВІС» (код 42239676)».

Разом з цим досліджуючи оскаржувані рішення, судом встановлено, що останні не містять в собі доказів наявності податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків з посиланнями на відповідні документи.

Суд наголошує, що спірні рішення не ідентифікують, які операції із переліченими контрагентами є ризиковими.

Більше того, суд звертає увагу, що ухвалою від 20.03.2023 витребувано від відповідача, зокрема, копії всіх документів та матеріалів, на підставі яких прийняті рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» () критеріям ризиковості платника податку від 06.07.2022 №219580, від 14.09.2022 №257970; копію податкової інформації/податкових інформацій, яка/які стала/стали підставою для прийняття рішень про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» () критеріям ризиковості платника податку від 06.07.2022 №219580, від 14.09.2022 №257970; письмові пояснення про підстави не зазначення у графі «Податкова інформація» у рішеннях відповідача від 06.07.2022 №219580, від 14.09.2022 №257970 конкретного номеру та дати податкової інформації, органу, який її склав та повної назви такого документу; письмові пояснення щодо зазначеної в оскаржуваних рішеннях податкової інформації в графі "Податкова інформація", а саме ким складена така податкова інформація, чи існує така податкова інформація як окремий документ, коли та на підставі чого вона складена, та чи зареєстрована така податкова інформація в журналі вихідної кореспонденції, чим передбачений порядок оформлення такої податкової інформації в оскаржуваних рішеннях у використаний спосіб.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа від 21.03.2023 (т. 1, а.с. 104), зазначена ухвала надійшла до електронного кабінету ГУ ДПС у м. Києві 20.03.2023.

Разом з цим, на час вирішення спору по суті контролюючим органом не подано витребуваних судом документів.

Водночас суд враховує при вирішенні спору по суті, що до ГУ ДПС у м. Києві надійшов лист Служби безпеки України від 08.06.2022 № 51/9/1-43100, в якому, середі іншого, зазначено про виявлення ряду підприємств, діяльність яких не зумовлена розумними економічними причинами, зокрема, в цьому переліку міститься і позивач.

Слід зазначити, що самостійно лист Служби безпеки України від 08.06.2022 № 51/9/1-43100 не є належним та допустимим доказам на підтвердження обставин, покладених в основу спірних рішень. Інформація, наведена у листі, носить інформативний характер, про що безпосередньо зазначено в передостанньому абзаці такого листа, що, у свою чергу, не звільняє контролюючий орган від встановлення фактичних обставини та не нівелює його обов`язку зазначення податкової інформації, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків з посиланнями на відповідні документи, у тому числі переліку операції з відповідними контрагентами, які є ризиковими. Крім цього, суд зауважує, що в листі Служби безпеки України від 08.06.2022 № 51/9/1-43100 зазначено лише про одного контрагента, а саме ТОВ «Фомікруз». Наявність податкової інформації стосовно інших контрагентів позивача, які відображені в оскаржуваних рішеннях, матеріали справи не містять.

Отже відповідачем не надано належних та достатніх доказів на підтвердження обставин, які покладені ним в основу прийнятих спірних рішень.

Суд зауважує, що зазначення в оскаржуваних рішеннях про здійснення контрагентами позивача ризикової діяльності, без надання відповідних пояснень щодо підстав та обґрунтувань стосовно таких висновків є необґрунтованими.

Тобто, в даному випадку використання контролюючим органом загальних висновків призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком.

Суд відмічає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі.

Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами.

Таким чином, суд вважає, що спірні рішення контролюючого органу не містять конкретної податкової інформації, які саме операції є ризиковими з їх ідентифікацією (за якою податковою накладною, кодом УКТЗЕД тощо), що свідчить про необґрунтованість прийнятих ним рішень.

Суд також не може оминути поза увагою і ті обставини, що позивач подаючи повідомлення звернув увагу на те, що кількість зареєстрованих податкових накладних зі спірними контрагентами сягає більше ніж 240 податкових накладних, а системою не передбачена можливість завантажити таку кількість додатків. Такі умови фізично не дають можливості платнику податків подати всі документи для обґрунтування своєю позиції, що суттєво впливає на платників податків, у яких значна кількість контрагентів, операцій та номенклатури постачання та реалізації товарів.

Наведене у сукупності свідчить про формальний підхід контролюючого органу до інформації, яка повинна бути зазначена у рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, під час вирішення даного спору по суті, суд вважає, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, проаналізувавши матеріали справи, повно та всебічно дослідивши наявні докази, суд дійшов до висновку про невідповідність спірних рішень критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України. Відтак оскаржувані рішення є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають до задоволення.

Щодо вимог позивача про виключення товариства з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу тридцять першого пункту 6 Порядку №1165 (у редакції чинній станом на час вирішення спору по суті), у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту його порушеного права.

Крім цього такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Відтак адміністративний позов також підлягає задоволенню у цій частині.

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Вирішуючи питання стосовно розподілу судових витрат, суд враховує наступне.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» сплачено судовий збір у розмірі 4962,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 5713 від 24.10.2022.

Враховуючи задоволення позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 4962,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у м. Києві, протиправні рішення якого призвели до виникнення спірних правовідносин.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 06.07.2022 №219580 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» () критеріям ризиковості платника податку на додану вартість на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві від 14.09.2022 №257970 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» () критеріям ризиковості платника податку на додану вартість на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

4. Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у м. Києві (місцезнаходження: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, буд. 33/19, ідентифікаційний код 44116011) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергобуд-СПМ+» (місцезнаходження: 01010, м. Київ, вул. Івана Мазепи, б. 3, офіс 197, ) судовий збір у розмірі 4962,00 грн (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві грн 00 коп).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.