Справа № 580/11891/24
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 грудня 2024 року справа № 580/11891/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Кульчицький С.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (Філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в м.Києві) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Єрьоміна Вікторія Анатоліївна (далі - позивач) з позовом до Головного сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (Філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в м.Києві) (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (Філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в м.Києві), яка полягає у невиготовленні та ненаправленні до Головного управління Пенсійного фонду України у Херсонській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , що враховується для перерахунку пенсій з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення на підставі статей 8, 10,43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», за формою, передбаченою додатком 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393», з урахуванням змін у грошовому забезпеченні передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»;

- зобов`язати скласти та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Херсонській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , що враховується для перерахунку пенсії станом на 01 березня 2018 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з повною інформацією за формою, передбаченою додатком 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», для перерахунку та виплати пенсії з 1 січня 2018 року на підставі статей 8, 10, 43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.

Ознайомившись із матеріалами позову суддя встановив недоліки, які перешкоджають відкриттю провадження у справі.

На підставі пункту 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як слідує з позовних вимог, позивач просить визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у невиготовленні та ненаправленні до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області довідки про розмір її грошового забезпечення станом на 01.03.2018 для перерахунку пенсії з 01.01.2018.

Обставини щодо заявлених позовних вимог позивач обумовлює постановою Великої Палати Верховного Суду від 09.06.2022 у справі №520/2098/19.

Водночас, з проханням виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області довідку про розмір грошового забезпечення станом 01.03.2018 представник позивача звернувся до відповідача лише 26.06.2024.

Отримання ж представником позивача листа відповідача від 22.08.2024 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на отримання довідки і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Таким чином, звернувшись, 29.11.2024, до суду з позовними вимогами щодо невиготовлення та ненаправлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018 для перерахунку основного розміру пенсії з 01.01.2018 позивач пропустила шестимісячний строк звернення до суду.

До позовних матеріалів представником позивача подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

У вказаній заяві позивач зазначає, що предметом спору у даній справі є право позивача на перерахунок пенсії шляхом складання та подання до Пенсійного фонду нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.03.2018 з обов`язковим зазначенням додаткових видів грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01.01.2018. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмежено, в тому числі встановленням строків. Норми статті 122 КАС України не підлягають застосуванню до спорів, які виникли у зв`язку із виплатою недоплаченої суми пенсії. Зважаючи на те, що не проведення виплати належної суми пенсії відбулось з вини держави в особі її компетентних органів, виплата недоплаченої пенсії має проводитись без обмеження будь-яким строком. Також посилається на запровадження воєнного стану. З огляду на викладене, просить визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити цей строк.

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (постанова Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №521/21851/16-а).

Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Наведені ж позивачем доводи у заяві про поновлення строку на подання позову не свідчать про існування об`єктивних та непереборних причин, що зумовили несвоєчасне звернення позивача до суду із цим позовом, зважаючи на те, що законодавство України є загальновідомим, позивач не обмежений у праві бути обізнаним щодо своїх прав та обов`язків.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги на отримання довідки станом на 01.03.2018 для перерахунку пенсії з 01.01.2018, позивачем не вказано про об`єктивну неможливість звернення до суду у строк, визначений КАС України.

Поряд з чим, необізнаність щодо порушення прав та інтересів, на яку спирається позивач, не є достатньою підставою для поновлення строку.

Суд повторно зазначає, що отримання листа від відповідача від 22.08.2024 у відповідь на заяву від 26.06.2024 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на отримання довідки і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

До того ж, суд зазначає, що у постанові від 10.11.2022 у справі № 990/115/22 Велика Палата Верховного Суду вказала, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Представник позивача, посилаючись на запровадження воєнного стану в Україні, не зазначила, яким саме чином запровадження воєнного стану в Україні перешкоджало позивачу звернутися до суду з позовом в межах строку, визначеного законом, як і не надала доказів на підтвердження вказаних обставин.

Також суд вважає, необгрунтованими посилання на статтю 51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», оскільки даний спір не стосується нарахованої заборгованості.

З приводу посилань на статтю 46 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" щодо не обмеження будь-яким строком, то слід зазначити, що частиною другою статті 46 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" від 09.07.2003 №1058-IV передбачено, що нараховані суми пенсії не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

Таким чином, положення наведеної норми права регулюють виплату за минулий час уже нарахованих пенсій, однак не виплачених з вини ПФУ. Водночас, спір у даній справі не стосується виплати нарахованих сум пенсії. Тому, доводи заяви про поновлення строку звернення до суду в цій частині суд вважає необгрунтованими.

Посилання представника позивача у заяві на те, що не проведення виплати належної суми пенсії відбулось з вини держави в особі її компетентних органів, тому виплата недоплаченої пенсії має проводитись без обмеження будь-яким строком, суд вважає необгрунтованими, з огляду на те, що процесуальні строки звернення до суду чітко визначено в Кодексі адміністративного судочинства України.

Водночас, суд звертає увагу, що спір між сторонами щодо не видачі довідки для перерахунку пенсії не вирішений судом, а лише переданий на вирішення, і наразі вирішується питання щодо поважності пропуску процесуального строку звернення до суду, тому доводи позивача щодо вини державного органу у спірних відносинах є безпідставними.

Будь-яких інших обставин, що зумовили несвоєчасне звернення позивача до суду із цим позовом, позивачем у заяві не зазначено.

Отже, позивачем не наведено поважних причин, не надано належних доказів на підтвердження тієї обставини, що мали місце непереборні обставини, перешкоди чи труднощі, що унеможливили своєчасне звернення позивача до суду із цим позовом.

З огляду на викладене, заява позивача про поновлення пропущеного строку звернення суду є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху на підставі статті 123 КАС України із наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даною позовною заявою, у якій зазначити інші обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням належних доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 121, 122, 123, 169, 171, 241, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача адкоката Єрьоміної В.А. про поновлення строку звернення до адміністративного суду - відмовити .

Визнати неповажними підстави, зазначені представником позивача адкокатом Єрьоміної В.А. у заяві для поновлення строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного сервісного центру ГСЦ МВС в м.Києві (Філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в м.Києві) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви - протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даною позовною заявою, у якій зазначити інші обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням належних доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачеві, що відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, у випадках передбачених частиною дгугою 123 цього Кодексу. Відповідно до частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ