Справа № 240/23510/24
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 грудня 2024 року м. Житомир справа № 240/23510/24

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо зменшення основного розміру пенсії за вислугу років з 77 % відповідних сум грошового забезпечення до 70 % від відповідних сум грошового забезпечення під час її перерахунку на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103;

- зобов`язати відповідача здійснити з 01 січня 2018 року перерахунок та виплату пенсії за вислугу років у розмірі 77 % відповідних сум грошового забезпечення та здійснити виплату пенсії в цьому розмірі з 01 січня 2018 року із врахуванням раніше виплачених сум;

- визнати протиправними дії відповідача щодо обмеження призначеної та виплаченої пенсії за вислугу років максимальним розміром під час перерахунку на підставі довідки ІНФОРМАЦІЯ_1 про грошове забезпечення від 03 серпня 2021 року № 2/3/1/3633, виданої станом на 05 березня 2019 року;

- зобов`язати відповідача перераховувати, виплачувати з 01 квітня 2019 року пенсію за вислугу років на підставі довідки ІНФОРМАЦІЯ_1 про грошове забезпечення від 03 серпня 2021 року № 2/3/1/3633, виданої станом на 05 березня 2019 року з основним розміром пенсії 77 % грошового забезпечення, з урахуванням раніше проведених виплат без обмеження її максимальним розміром, а також здійснити виплату різниці між нарахованим розміром пенсії та фактично виплаченим з 01 квітня 2019 року по день проведення перерахунку.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) з`ясовуючи чи позов подано у строк, установлений законом, суд враховує таке.

ОСОБА_1 одночасно з позовною заявою подав до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій просить вважати поважною причину пропуску процесуального строку на подання позову та поновити цей строк.

Розглядаючи вказану заяву суд виходить з такого.

Згідно з частинами першою, другою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року № 340/1019/19).

В обґрунтування поданої заяви позивач посилається, зокрема, на правову позицію Верховного Суду у постанові від 26 січня 2021 року у справі № 520/11178/2020. Вважає, що застосування шестимісячного строку звернення до суду, встановленого частиною другою статті 122 КАС України, унеможливить реалізацію позивачем передбаченого статтею 51 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" права на перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною видів грошового забезпечення.

Вирішуючи питання дотримання строку звернення до суду з позовом у цій справі суд застосовує правові висновки, викладені у постанові судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/ несвоєчасність її перерахунку, тощо.

У цій же постанові судова палата Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду відступила від висновків у постановах від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20 жовтня 2020 року у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25 лютого 2021 року у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20 жовтня 2020 року у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18)

Позивач звернувся до суду з позовом 27 листопада 2024 року (позов здано на пошту), а спірні правовідносини виникли між позивачем та відповідачем у зв`язку з відмовою позивачу у здійсненні перерахунку та виплати пенсії:

- з 01 січня 2018 у розрахунку 77 % відповідно сум грошового забезпечення;

- з 01 квітня 2019 року на підставі довідки про розмір грошового забезпечення у розмірі 77 % грошового забезпечення із врахуванням раніше виплачених сум без обмеження її максимальним розміром.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 та матеріалів справи суд з`ясував, що на виконання судового рішення від 31 серпня 2022 року у справі № 320/2913/22 позивачу здійснено перерахунок пенсії, у зв`язку з чим розмір пенсії значно збільшився, тому він не міг знати про зменшення при цьому відсоткового значення розміру пенсії щодо грошового забезпечення, узятого пенсійним органом при перерахунку пенсії, відтак є достатні підстави вважати, що про порушення своїх прав позивач дізнався з отриманням листа пенсійного органу від 09 серпня 2024 року з доданими розрахунками пенсії. Із цих розрахунків вбачається, що після проведених перерахунків пенсії відповідачем узято до розрахунку розміру пенсії 70 % грошового забезпечення позивача.

Такий же підхід щодо застосування строків звернення до суду у справах з подібним складом правовідносин викладався у постановах Верховного Суду від 13 липня 2023 року у справі № 560/5483/21, від 31 жовтня 2023 року у справі № 360/7479/21.

Разом з тим, у позовній заяви позивач стверджує, що відповідач, здійснюючи перерахунок його пенсії з 01 січня 2018 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби та деяким іншим категоріям осіб", визначив основний розмір пенсії на рівні 70 % грошового забезпечення.

Проте, до позовної заяви позивачем не додано жодного доказу на підтвердження суттєвого збільшення пенсійної виплати після цього перерахунку, щоб перешкоджало обізнаності позивача щодо одночасного зменшення при перерахунку відсоткового показника узятого до обрахунку грошового забезпечення.

В аспекті викладених висновків Верховного Суду для цілей з`ясування дотримання строку звернення до суду з позовом такі обставини щодо необізнаності про зменшення відсоткового показника пенсійної виплати у січні 2018 року потребують підтвердження належними доказами.

А тому, враховуючи додані до позову матеріали та відповідно до висновків Верховного Суду у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19, звертаючись до суду 27 листопада 2024 року за вирішенням спору, який стосується правомірності проведеного перерахунку пенсії з 01 січня 2018 року, позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

При цьому, судом не приймаються посилання позивача на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 26 січня 2021 року № 520/11178/2020, оскільки предметом спору у вказаній справі є зобов`язання Адміністрації Державної прикордонної служби України виготовити та подати до Головного управління ПФУ в м. Харкові оновлені довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії станом на 01 січня 2018 року, на 01 січня 2019 року, на 01 січня 2020 року, а не перерахунку пенсії органом Пенсійного фонду.

У заяві про поновлення процесуального строку звернення до суду позивач також посилається на постанову Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року, якою залишено без змін рішення Верховного Суду від 04 лютого 2019 року про визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо зменшення відсоткового значення розміру пенсії з 83 % до 70% сум грошового забезпечення та зобов`язання пенсійного органу здійснити з 01 січня 2018 року перерахунок та виплату пенсії, виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 83 % сум грошового забезпечення.

Однак, у цій постанові правова позиція щодо строків звернення до суду не викладалась, а висновки Верховного Суду стосуються підстав для здійснення перерахунку пенсії.

Отже, наразі правові висновки щодо застосування строків звернення до суду сформульовані у постанові судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19, відповідно до яких Верховний Суд відступив від свої попередніх висновків щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, та дійшов висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії, перебіг якого розпочинається не з дати отримання листа пенсійного органу, а з дати отримання пенсійної виплати за відповідний період.

Також, суд зауважує, що урахуванню підлягає остання сформована правова позиція Верховного Суду, яка є вже усталеною та послідовно підтримується у судовій практиці при вирішенні питання щодо строку звернення до суду з вимогами з 01 січня 2018 року у такій категорії спорів.

Тому, зазначені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду причини пропуску строку звернення до суду не визнаються судом поважними.

Що ж до посилань на введення на території України воєнного стану, слід зауважити на тому, що саме по собі посилання на введення воєнного стану не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку, така обставина може бути врахована судом, якщо вона знаходиться в прямому причинному зв`язку з пропуском процесуального строку (подібні висновки у постанові Верховного Суду від 28 серпня 2024 року у справі № 580/9690/23, пункт 47). Натомість позивачем не обґрунтовано та не доведено наявності такого причинного зв`язку.

Інших обставин на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду в частині позовних вимог з 01 січня 2018 року позивачем не наведено.

Верховний Суд послідовно у своїх судових рішеннях наголошує на тому, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами і труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене у цьому судовому рішенні, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду в частині періоду заявлених вимог з 01 січня 2018 року, у якій вказати інші підстави для поновлення строку та надати докази поважності причин пропуску цього строку.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

ухвалив:

Визнати неповажними підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду, викладені у заяві від 02 грудня 2024 року за вх. № 66403/24, та залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява в частині позовних вимог буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько