Справа № 120/16135/24
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

09 грудня 2024 р. Справа № 120/16135/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Міністерства освіти і науки України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

02.12.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , яка подана його представником адвокатом Калачик Н.М., до Міністерства освіти і науки України про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Так, відповідно до положень статті 42 КАС України учасниками справи є сторони та треті особи.

Згідно з частинами другою та четвертою ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, зі змісту вказаної норми слідує, що заява про залучення до участі в справі третіх осіб повинна бути обґрунтованою, в ній повинно бути зазначено яким чином спір стосується інтересів третіх осіб та як рішення у справі може вплинути на їхні права та обов`язки.

Так, позивачем в позовній заяві визначено в якості третіх осіб (безвідносно до сторін): "Державне підприємство "Інфоресурс" та ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, сам факт зазначення в позовній заяві вказаних осіб в статусі третіх осіб не надає їм такого процесуального статусу, оскільки згідно вимог статті 49 КАС України питання про залучення третьої особи вирішується ухвалою суду за обґрунтованою заявою сторони.

Відповідно до частини 5 статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються відповідні клопотання та заяви позивача.

Разом з тим, до матеріалів позову позивачем (представником позивача) не додано обґрунтованої заяви про залучення до участі в справі третіх осіб та не зазначено про те, яким чином прийняте у справі рішення може вплинути на права та інтереси таких осіб.

Отже, в цьому випадку виявлений недолік необхідно усунути позивачу шляхом надання відповідної заяви про залучення до участі в справі третіх осіб із обґрунтуванням того, яким чином прийняте у справі рішення може вплинути на права та інтереси таких осіб та яким чином їх участь у цій справі може впливати на вирішення даного спору, їх відношення до спору та самих сторін.

2. Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зміст позову складають два елемента - підстава та предмет позову. Підставою адміністративного позову є юридичні факти, на яких позивач обґрунтовує свої позовні вимоги до відповідача, тобто юридичні факти, з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Зазначення підстави позову сприяє встановленню спірних правовідносин та можливості прийняття справи до провадження суду. Предметом позову є та конкретна матеріально-правова вимога до відповідача, яка випливає із спірного матеріального публічно-правового відношення та з приводу якої адміністративний суд має прийняти рішення.

При цьому необхідно врахувати, що способи захисту порушених прав фізичної та юридичної особи у сфері публічно-правових відносин визначаються статтею 5 КАС України.

Так, згідно із частиною першою вказаної статті кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Так, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить суд визнати протиправним рішення Міністерства освіти і науки України щодо відображення в довідці Єдиної державної електронної бази з питань освіти №236466 від 02.09.2024 інформації про порушення послідовності здобуття освіти, визначеної частиною другою статті 10 Закону України "Про освіту" щодо нього.

Водночас суд зазначає, що вказаний документ, який оскаржує позивач, не є рішенням (індивідуально-правовим актом) суб`єкта владних повноважень, а являється лише довідкою в якій міститься інформація про здобувача освіти за даними Єдиної електронної бази з питань освіти.

Тобто, вказана довідка не є тим індивідуальним актом в розумінні п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, яка може бути предметом судового оскарження (тобто рішенням).

В даному випадку позовна заява не містить жодних мотивів та обґрунтувань, що саме Міністерство освіти і науки України приймало будь-яке рішення щодо стосується відображення інформації пов`язаною з послідовністю здобуття освіти позивачем.

Таким чином в порядку усунення вказаного недоліку позовної заяви позивачу слід визначитись із належним способом захисту та уточнити предмет оскарження у даній справі.

3. Крім того, для того, щоб позовна заява по змісту відповідала вимогам п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в ній обов`язково має бути зазначення належне обґрунтування заявлених позовних вимог (нормативне та фактичне).

Так, обґрунтовуючи свої вимоги позивач у позовній заяві посилається на Положення про Єдину державну електронну базу з питань освіти, затвердженого Наказом Міністерства освіти і науки України від 08.06.2018 № 620, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 05.10.2018 за № 1132/32584 (із змінами) (далі - Положення).

Зокрема, згідно приписів даного Положення інформація вноситься до ЄДЕБО за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення ЄДЕБО або спеціалізованого програмного забезпечення, що використовується уповноваженими суб`єктами, узгодженого з технічним адміністратором ЄДЕБО.

Згідно із цим Положенням, технічний адміністратор ЄДЕБО забезпечує оброблення в ЄДЕБО інформації про прийом, відрахування, переривання навчання, поновлення і переведення здобувачів професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої та освіти дорослих, в тому числі післядипломної освіти.

Так, відповідно до Положення, суб`єкти освітньої діяльності та їх територіально відокремлені структурні підрозділи (відокремлені підрозділи), що надають освітні послуги у сфері дошкільної, загальної середньої, позашкільної освіти, засновники яких не мають органів управління освітою (суб`єкти освітньої діяльності приватної форми власності), а також професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої освіти, освіти дорослих, в тому числі післядипломної освіти вносять до ЄДЕБО та підтримують в повному, актуальному та достовірному стані інформацію за переліком, визначеним у пунктах 6-9 розділу III цього Положення (крім інформації про сертифікати зовнішнього незалежного оцінювання, результати зовнішнього незалежного оцінювання, участь у вступних кампаніях до закладів освіти (коли, до яких закладів освіти, на які професії, спеціальності, спеціалізації, рівні, форми навчання особа подавала заяви в електронній формі) та інформації, зазначеної в підпункті 6 пункту 6) для таких суб`єктів освітньої діяльності.

Інформація вноситься до ЄДЕБО користувачами ЄДЕБО протягом п`яти робочих днів з моменту її створення або отримання, якщо інший строк не встановлений законодавством.

З огляду на значене, питання внесення інформації про здобувача освіти до ЄДЕБО, а також надання довідки, яка формується за даними ЄДЕБО і має підтверджувати статус здобувача вищої освіти, належить до компетенції суб`єктів освітньої діяльності.

Водночас суд вказує на те, що позивач жодним чином не обґрунтовує, чому і на підставі яких нормативно - правових актів він вважає, що відповідні зміни до електронної бази з питань освіти вносяться саме Міністерством освіти і науки України і що саме відповідач допустив порушення прав позивача, обумовлених в цьому позові.

Таким чином у порядку усунення 2 та 3 недоліку позовної заяви позивачу необхідно конкретизувати позовні вимоги із зазначенням предмету оскарження, а також визначитися із належним способом захисту порушених прав, навести обґрунтування своїх вимог із висновками про те, що саме відповідач у межах спірних правовідносин допустив порушення прав позивача та з посиланням на законодавчі акти які, на думку позивача, не були дотримані відповідачем.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених судом недоліків, зазначених у цій ухвалі.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 256, 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства освіти і науки України про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвали направити позивачу (представнику позивача).

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович