Справа № 580/11964/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 грудня 2024 року справа № 580/11964/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В. Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/11964/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , № МН897341) в інтересах дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Центрально-Південного міжрегіонального Управління Державної міграційної служби (бул. Є. Олексієва 25-А, м. Кропивницький, 25015, ) до Звенигородського відділу Центрально-Південного міжрегіонального Управління Державної міграційної служби (вул. Благовісна 50, м. Звенигородка , Черкаська область, 20202, код ЄДРПОУ - відсутній) про визнання бездіяльністю протиправною та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

02.12.2024 вх. №56591/24 позивач у позовній заяві просить:

- зобов`язати Центрально-Південне міжрегіональне Управління Державної міграційної служби вести облік ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за: прізвищем, іменем, по батькові та роком народження, без використання засобів ЄДДР, відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-XII ;

- визнати протиправною відмову Звенигородського відділу Центрально Південного міжрегіонального Управління Державної міграційної служби Центрально-Південного міжрегіонального Управління Державної міграційної служби у видачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у зв`язку із досягненням ними 14-річного віку, паспорта громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-ХІІ;

- зобов`язати Звенигородський відділ Центрально-Південного міжрегіонального Управління Державної міграційної служби оформити та видати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , у зв`язку із досягненням ними 14-річного віку, паспорт громадянина України у формі книжечки відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою Верховної Ради України від 26.06.1992 № 2503-XII.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому залишається без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 24.11.2015 у справі №п/800/259/15 бездіяльність це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, що виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, звернення до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

У позовній заяві не зазначено, яке право дітей порушено, якими саме діями відповідача з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у контексті обрання формалізованого способу захисту відповідно до частини 1 ст. 5 КАС України, яку норму порушено відповідачами зміст норми, її аналіз, тлумачення та аргументи, в чому саме полягає протиправність таких дій чи бездіяльності, коли цю норму застосовував (або не застосовував) кожний із обраних відповідачів, до чого це призвело.

Великою Палатою Верховного Суду у справі № 640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Зміст вимог і обгрунтування позовної заяви необхідно сформувати та аргументувати відповідно до п. п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, врахувавши правове регулювання способів захисту порушеного права/інтересу згідно конкретного пункту ч. 1 ст. 5 КАС України.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України передбачений обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів), проте позивач не додає до позову відповідь/індивідуальний акт відповідь на звернення позивача.

Позовна заява оформлена із зазначеними вище недоліками, наявні підстави залишити її без руху та зобов`язання позивача надати обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску та наданням доказів про факти та обставини, що об`єктивно перешкодили своєчасно звернутися до суду із позовом.

Верховний Суд у постанові від 18.07.2019 у справі №826/2426/16 (ЄДРСР 83104634) зазначив, що листи - це службова кореспонденція, вони не є нормативно-правовими актами, можуть носити лише роз`яснювальний, інформаційний та рекомендаційний характер і не повинні містити нових правових норм, що зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Відповідно до Закону України «Про адміністративну процедуру» від 17 лютого 2022 р. № 2073-IX (далі - Закон № 2073) адміністративний орган розглядає і вирішує справи, віднесені до його відання законом (предметна компетенція) (ч.1 ст.21 Закону № 2073). Заява в письмовій формі може бути подана до адміністративного органу шляхом особистого звернення, надіслана поштовим відправленням або подана в електронній формі, у тому числі з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (ч.2 ст.41 Закону № 2073). Особа має право в порядку, встановленому цим Законом, подати до адміністративного органу заяву з вимогою прийняти адміністративний акт з метою забезпечення реалізації її права, свободи або законного інтересу, виконання нею визначеного законом обов`язку, якщо вважає, що розгляд і виконання такої вимоги належить до компетенції адміністративного органу (ч.1 ст.38 Закону № 2073).

Відповідно до ч.2 ст.1 Конвенції Ради Європи про доступ до офіційних документів під поняттям «офіційні документи» розуміється будь-яка інформація, записана у будь-якій формі, складена або отримана, та яка перебуває у розпорядженні державних органів. Конвенція Ради Європи про доступ до офіційних документів передбачає, що державний орган сприяє заявнику, наскільки це практично можливо, ідентифікувати запитуваний офіційний документ (ч.1 ст.5).

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом Воропаєва Романа Вікторовича в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача допущено відповідачами; обґрунтування обрання відповідного формалізованого (частина 1 статті 5) КАС України способу захисту щодо кожного із відповідачів, надання доказів на підтвердження звернення батьків в інтересах дитини із наданням копії заяви/анкети/звернення з додатками до кожного із обраних відповідачів та/або належного відповідача, надання до суду відповіді кожного із відповідачів на звернення батьків в інтересах дітей.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА