Справа № 520/4477/24
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

"10" грудня 2024 р. № 520/4477/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бідонько А.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Баранової Яни Олександрівни про зміну способу та порядку виконання рішення за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції із заявою про зміну способу та порядку виконання рішення за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в якій просить суд вирішити питання про зміну способу та порядку виконання рішення по справі № 520/4477/24 від 19.08.2024 виданого Харківським окружним адміністративним судом, шляхом його зміни на стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області Україна, 61022, Харківська обл., місто Харків, майдан Свободи, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) нараховану, але не виплачену пенсію з 01.12.2019 по 31.07.2024 у розмірі 62 335,57 грн.

Відповідно до ч.2 ст. 378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

У судове засідання призначене на 10.12.2024 року сторони не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

Представник Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та позивач просили розглянути заяви без їх участі.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.

Враховуючи викладене та зважаючи на те, що сторони по справі не прибули, повідомлені належним чином, враховуючи положення ч. 1 ст. 205 КАС України, суд приходить до висновку про розгляд заяви в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної справи та подані учасниками справи заяви, суд встановив таке.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01.05.2024 у справі № 520/4477/24, зокрема, зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити з 01.12.2019 року перерахунок та виплату основного розміру пенсії ОСОБА_1 за вислугу років у розмірі 79 % сум грошового забезпечення на підставі довідки № 100/31184 (вихідний №33/41-1545 від 30.06.2021), виданої Державною установою "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області", з урахуванням раніше виплачених сум.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.05.2024 набрало законної сили 01.06.2024 та по справі видано виконавчі листи.

До суду надано докази того, що на виконанні у відділі перебуває виконавче провадження №75910293 з примусового виконання виконавчого листа № 520/4477/24 від 19.08.2024, виданого Харківським окружним адміністративним судом, про зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити з 01.12.2019 року перерахунок та виплату основного розміру пенсії ОСОБА_1 за вислугу років у розмірі 79 % сум грошового забезпечення на підставі довідки № 100/31184 (вихідний №33/41-1545 від 30.06.2021), виданої Державною установою "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області", з урахуванням раніше виплачених сум.

28.08.2024 державним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження.

До Відділу надійшов лист Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яким повідомлено про проведення перерахунку на доплату пенсії за період з 01.12.2019 по 31.07.2024 у розмірі 62335 гривень 57 копійок. Виплату різниці буде проведено за наявності виділення коштів на цю мету з Державного бюджету України.

Відповідно до ч.1-3 ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Судом встановлено, що під час ухвалення судового рішення суд дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов`язання відповідача здійснити з 01.12.2019 року перерахунок та виплату основного розміру пенсії ОСОБА_1 за вислугу років у розмірі 79 % сум грошового забезпечення на підставі довідки № 100/31184 (вихідний №33/41-1545 від 30.06.2021), виданої Державною установою "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківській області", з урахуванням раніше виплачених сум.

При цьому, судом не приймалося рішення про стягнення таких сум з Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, а було зобов`язано саме відповідача вчинити вищевказані дії.

Разом з тим, державний виконавець просить змінити спосіб та порядок виконання судового рішення з зобов`язання вчинення дій по перерахунку та виплаті вищевказаного розміру пенсії на стягнення з відповідача вже нарахованої суми виплат, що не відповідає предмету розгляду справи та не узгоджується зі змістом статті 378 КАС України.

Так, відповідно до статті 1 Закону № 1404-VІІІ виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з частиною третьою статті 33 Закон №1404-VIII за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення або роблять його неможливим, сторони, а також виконавець за заявою сторін або державний виконавець з власної ініціативи у випадку, передбаченому Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень», мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про встановлення або зміну способу і порядку виконання рішення.

Відповідно до частин першої, третьої статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, установлених законом), - установити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим

З аналізу положень частин першої, третьої статті 378 КАС України суд робить висновок, що підставою для застосування правил цієї норми є настання обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення такою обставиною може бути недостатність коштів на рахунку, стихійне лихо, а для зміни способу чи порядку виконання судового рішення - неможливість виконання судового рішення внаслідок відсутності, пошкодження або знищення об`єкта стягнення або з інших причин. Тобто, зміна способу і порядку виконання рішення суду - це прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленими судом. Отже, суд за наявності обґрунтованих підстав та належних доказів може змінити спосіб та порядок виконання рішення суду, однак не змінюючи при цьому його змісту, або ж відмовити в задоволенні такої заяви.

Подібна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 червня 2019 року у справі № 800/203/17.

Судом встановлено, що Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснило перерахунок пенсії позивачу на виконання судового рішення у цій справі та визначило нараховану різницю у платежах.

Із наданих боржником заперечень на заяву державного виконавця судом встановлено, що відповідач не відмовляється виплачувати позивачу суму перерахованої пенсії та зазначає про те, що виплату цієї різниці буде проведено за наявності виділення коштів на цю мету з Державного бюджету України.

Суд зазначає, що зобов`язання відповідача вчинити певні дії зі сплати заборгованості по пенсії і стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень певного розміру грошових коштів за конкретний період є різними за своєю суттю способами захисту прав та інтересів позивача, які обираються позивачем при поданні позову, а судом - при ухваленні рішення.

Резолютивна частина рішення Харківського окружного адміністративного суду у цій справі має зобов`язальний характер, при цьому судом при розгляді вказаної справи не перевірялася правильність нарахування заборгованості у виплаті пенсії позивачу.

Оскільки, розрахунок належної позивачу заборгованості пенсії судом не здійснювався, тому змінивши спосіб виконання рішення, суд фактично змінить рішення по суті з виходом при цьому за межі позовних вимог, вирішивши питання, що не було предметом дослідження судом при розгляді справи по суті, що суперечить приписам процесуального закону.

Суд звертає увагу на те, що поняття «спосіб і порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке розраховане на виконавче провадження. Порядок виконання судового рішення означає визначену у рішенні суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним/приватним виконавцем, спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту. Під зміною способу виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі об`єктивної (безумовної) неможливості його виконання у спосіб, раніше встановлений судом.

Так, у постанові від 24 грудня 2014 року у справі №21-506а14 Верховний Суд України дійшов висновку, що зміну способу і порядку виконання судового рішення слід розуміти як застосування судом нових заходів щодо його реалізації у зв`язку з неможливістю виконання цього рішення раніше визначеними способом і порядком. При цьому, зміна способу виконання не має змінювати (зачіпати) суті самого судового рішення.

Подібного підходу дотримується і Верховний Суд, зокрема у постановах від 07.03.2018 у справі № 456/953/15-а, від 16.07.2020 у справі №130/2176/17, від 11.11.2020 у справі №817/628/15 та від 17.02.2021 у справі №295/16238/14-а.

Окрім того, Верховним Судом у постанові від 10 липня 2018 року у справі № 490/9519/16-а сформульовано наступний правовий висновок: «Змінивши спосіб виконання такої постанови із зобов`язання виплатити зазначені соціальні виплати на стягнення суми цих виплат, буде змінено постанову по суті, з виходом при цьому за межі позовних вимог та вирішенням питання, що не було предметом дослідження судом при розгляді справи по суті». Подібний висновок також було зроблено Верховним Судом у постанові від 30 липня 2019 року у справі № 281/1618/14-а.

Таким чином, оскільки у справі, що розглядається, встановлено, що способом відновлення порушеного права позивача у цій справі судом обрано зобов`язання відповідача вчинити певні дії, а стягнення конкретних сум невиплаченої пенсії не було предметом позовних вимог та способом відновлення порушених прав, то суд доходить висновку про неможливість зміни способу та порядку виконання рішення суду у спосіб, який просить державний виконавець, адже запропонований останнім спосіб виконання судового рішення фактично змінює зміст резолютивної частини судового рішення у даній справі.

При цьому, суд враховує те, що право особи, тобто стягувача, на здійснення виплати заборгованості по пенсії не може ставитися в залежність від бюджетних асигнувань, а органи державної влади та органи місцевого самоврядування не можуть посилатися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань. У той же час, у спірному випадку йдеться не про право особи на такі виплати, а про правові підстави для зміни способу і порядку виконання судового рішення. Суд наголошує, що зміна способу і порядку виконання рішення суду у такому випадку не захищає право позивача на отримання сум заборгованості, яка фактично може бути виплачена за наявності відповідних бюджетних асигнувань.

З огляду на вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд дійшов висновку щодо відсутності правових підстав для задоволення заяви про зміну способу і порядку виконання рішення суду у цій справі, у зв`язку з чим, подана державним виконавцем заява про зміну способу і порядку виконання рішення суду є необґрунтованою.

Керуючись положеннями ст. ст. 241-243, 248, 256, 294, 295, 378 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Баранової Яни Олександрівни про зміну способу та порядку виконання рішення за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Бідонько А.В.