Справа № 560/18150/24
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2024-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 грудня 2024 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Салюк П.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Національної академії Державної прикордонної служби України імені Богдана Хмельницького про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовною заявою до Національної академії Державної прикордонної служби України імені Богдана Хмельницького, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, КАС України, яким врегульовані строки звернення до адміністративного суду за захистом прав, є загальним законом, який не містить норм, які б урегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці (грошового забезпечення).

Водночас, КАС України передбачає, що строк звернення до суду може встановлюватися іншими спеціальними законами.

Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України, оскільки, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною 5 статті 122 КАС України.

При цьому, 19.07.2022 набрав чинності Закон України №2352-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин", яким викладено в новій редакції норму статті 233 КЗпП України, а саме: працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Отже, законодавцем передбачено тримісячний строк для звернення працівника до суду з позовом про виплату заробітної плати.

З матеріалів справи встановлено, що позивача виключено зі списків особового складу частини та всіх видів забезпечення з 10.11.2023 відповідно до витягу з наказу ректора Національної академії Державної прикордонної служби України імені Богдана Хмельницького від 10.11.2023 № 1179-ОС.

З адміністративним позовом позивач звернувся до суду 06.12.2024.

Відтак, тримісячний строк звернення до суду, позивачем пропущений.

Оглядом позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що позивач у позові зазначає, що після звільнення у відставку за станом здоров`я він не міг своєчасно звернутися до суду із позовом на протиправні дії з боку відповідача через значне погіршення стану здоров`я, що підтверджується листами непрацездатності які видавалися протягом всього періоду з моменту звільнення. Позивач 11 листопада 2024р. звернувся до відповідача з вимогою про перерахування та виплату з 24.02.2022 року по 10.11.2023 року грошове забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням. У відповіді Національна академія Державної прикордонної служби України ім. Богдана Хмельницького відмовила. Відтак, просить поновити строк звернення до суду у зв`язку із пропуском його з поважних причин.

Суд встановив, що на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач надає копію листів непрацездатності, видані КП Хмельницький лікувально-діагностичний центр, які підтверджують тичасову непрацездатність позивача у період з 15.01.2024 по 19.01.2024, з 20.01.2024 по 23.01.2024, з 16.04.2024 по 03.05.2024, з 13.05.2024 по 17.05.2024, з 18.05.2024 по 21.05.2024, з 28.05.2024 по 03.06.2024, з 04.06.2024 по 04.06.2024, з 14.06.2024 по 04.07.2024, з 05.07.2024 по 30.07.2024, з 31.07.2024 по 23.08.2024, з 24.08.2024 по 06.09.2024.

Дослідивши вказані листи суд дійшов висновку, що такі не є достатніми та допустимими доказами в розумінні статті 74 та статті 76 КАС України в обґрунтування поважності строків пропуску звернення до суду.

Суд зазначає, що позивачем до суду не надано жодних інших доказів в підтвердження неможливості своєчасного подання адміністративного позову у періоди не перебування на лікуванні, що є доволі тривалим проміжком часу, а саме з моменту звільнення - з 10.11.2023 по 15.01.2024, з 24.01.2024 по 15.04.2024 та з 07.09.2024 по 06.12.2024.

Також суд звертає увагу, що факт перебування позивача на лікуванні, не свідчить про відсутність можливості у позивача звернутися до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів, а доказів перебування на постійному стаціонарному лікуванні позивач не надав.

Судом встановлено, що позивач звільнився зі служби в період, коли діяла нова редакція статті 233 КЗпП України.

Суд наголошує, що звернення позивача із заявою про надання інформації та виплачені суми грошового забзепечення та отримання відповіді на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду, як і не перериває такий строк.

На підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач не вказав, які саме інші обставини перешкодили йому своєчасно звернутись до суду з позовом.

Надання листа-відповіді на звернення позивача щодо інформації про суми, нараховані та виплачені позивачу при звільненні, свідчить лише про додаткову форму повідомлення позивача.

Отже, вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду визнаються неповажними.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України, згідно з частинами 1, 2 якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Недоліки можуть бути усунені шляхом подання до суду:

- подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом із зазначенням інших підстав поважності пропуску строку звернення до суду та з наданням доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку.

Керуючись частиною 1 статті 123, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяП.І. Салюк