Справа № 560/16858/24
Суддя: Ковальчук О.К.
Дата ухвалення: 2024-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

іменем України

04 грудня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі судді Ковальчук О.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення на загальну суму 19911,44 грн, а саме: від 21.12.2023 № 0-2230-UA0011141, від 22.12.2023 № 0-2230-UA0011141, від 31.10.2023 № 0-2230-UA0011141, від 26.04.2024 № 0-2230-UA0011141, від 21.12.2023 № 0-2230-UA0011141, від 21.12.2023 № 0-2230-UA0011141, від 21.12.2023 № 0-2230-UA0011141, від 26.04.2024 № 0-2230- НОМЕР_1 .

Ухвалою від 15.11.2024 Хмельницький окружний адміністративний суд позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху та надав строк для усунення недоліків шляхом подання доказів наявності у ОСОБА_2 повноважень на представництва в суді інтересів позивача та заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для його поновлення.

На виконання ухвали суду від 15.11.2024 представник позивача зазначає, що ні рекомендованого повідомлення про вручення до справи не додавалось, ні підпису на корінці ППР також не зазначено. Додані до позовної заяви ППР завантажені із Електронного кабінету платника податків 05.07.2024. Саме в цей день і зареєстрований позивач в системі Електроннийй суд і сформована через його кабінет електронна довіреність на ім`я ОСОБА_2 . Отже, позивач дізнався про існування оскаржуваних ППР 05.07.2024. Після чого звернувся із заявою про звірку (перерахунок) зобов`язань з податку на нерухоме майно. Відповідь на свій лист позивач не отримав, але із даних Електронного кабінету платника податків, в розділі "Розрахунок з бюджетом", нарахування податку на нерухоме майно в розмірі 9087,00 грн на будинок № 69 (ППР від 31.10.2023 № 0-2230- UA0011141, податок за 2022 рік скасований 24.07.2024. Посилається на поважність причин пропуску звернення до суду, оскільки знаходиться у зоні бойових дій, а ознайомився із ППР та зміг подати заяву до податкового органу через Електронний кабінет платника податку зміг лише в липні 2024 року, коли був у відпустці. Представник позивача зазначає, що не мав зв`язку із позивачем та не мав можливості вчасно усунути недоліки позовної заяви, поданої до суду 05.07.2024, оскільки служить в ЗСУ, а з 09.09.2024 по 16.10.2024 2024 року перебував на навчаннях.

Вирішуючи подану заяву суд враховує таке.

Строки звернення до суду визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною 2 статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 Податкового кодексу України. Зокрема, у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 Податкового кодексу України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення. Закінчується процедура адміністративного оскарження днем настання однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК, зокрема, днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику (підпункт 56.17.3).

Норма пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України є спеціальною щодо норми частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України). Встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

У постанові від 26.11.2020 у справі 500/2486/19 Верховний Суд вказав, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК є спеціальною щодо норми частини 4статті 122 КАС, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Отже, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця після закінчення процедури адміністративного оскарження.

У заяві про поновлення пропущеного строк представник позивача стверджує, що 05.07.2024 ОСОБА_1 дізнався про спірні рішення, коли звернувся по юридичну допомогу.

Разом з тим, у провадженні Хмельницького окружного адміністративного суду перебувала справа №560/13538/24 за позовом Головного управління ДПС у Хмельницькій області до ОСОБА_1 про стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу, який виник по податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, сплачене фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, на підставі: податкового повідомлення - рішення форми від 21.12.2023 № 0-2230- НОМЕР_1 в сумі 1774,50 грн, від 21.12.2023 №0-2230- НОМЕР_1 в сумі 236,39 грн, від 21.12.2023 №0-2230- НОМЕР_1 в сумі 327,60 грн, від 21.12.2023 №0-2230- НОМЕР_1 в сумі 1210,50 грн, від 21.12.2023 №0-2230- НОМЕР_1 в сумі 1677,60 грн.

Оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 21.12.2023 № 0-2230-UA0011141, від 21.12.2023 №0-2230-UA0011141, від 21.12.2023 №0-2230-UA0011141, від 21.12.2023 №0-2230-UA0011141, від 21.12.2023 №0-2230- НОМЕР_1 позивач отримав 17.01.2024, про що свідчить підпис в рекомендованому повідомленні про вручення.

Таким чином, позивач ознайомився зі спірними ППР 17.01.2024. Тому ознайомлення із спірними податковими повідомленнями-рішеннями у липні 2024 року в Електронному кабінеті платника податків, не змінює факту вручення рішень у січні 2024 року.

До суду позивач звернувся 13.11.2024, тобто з пропуском шестимісного строку звернення до суду.

Посилання представника позивача на проходження ним військової служби, як на поважну причину пропуску строку звернення з позовом до суду, суд не бере до уваги, адже призваний ОСОБА_2 у 2022 році, а довіреність на представництво інтересів позивача датована 05.07.2024. Крім того, представником позивача не надані докази наявності реальних перешкод щодо підготовки та подання до суду позову, спричинених введенням воєнного стану і військовою агресією російської федерації проти України, а також існування перешкод щодо представництва інтересів позивача іншим адвокатом.

У постанові від 02.12.2021 у справі №640/20314/20 Верховний Суд досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 120/5780/20-а.

Представник позивача не надав належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не навів поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.

Позивач у заяві про поновлення строку звернення до суду не навів обставин, які б свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення до суду, тому позовну заяву слід повернути позивачу.

Керуючись частиною 2 статті 123, статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

визнати неповажними причини пропуску звернення до суду ОСОБА_1 .

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу може бути оскаржено до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий суддяО.К. Ковальчук