Справа № 160/31958/24
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2024-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 грудня 2024 року Справа 160/31958/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турлакова Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (відповідач-1), ІНФОРМАЦІЯ_2 (відповідач-2), ІНФОРМАЦІЯ_3 (відповідач-3) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду за допомогою підсистеми "Електронний суд" надійшов позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (відповідач-1), ІНФОРМАЦІЯ_2 (відповідач-2), ІНФОРМАЦІЯ_3 (відповідач-3), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка полягає у несвоєчасному внесенні відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервісті та зобов`язати їх внести відомості щодо виключення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з військового обліку.

- визнати протиправною бездіяльність посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка полягає у незаконному поставленні на облік та зобов`язати їх виключити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з військового обліку.

- визнати протиправною бездіяльність посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов`язати привести у відповідність дані відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

В рамках адміністративного судочинства:

дії - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

бездіяльність - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

рішення - нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

Суд зазначає, що поняття бездіяльності було неодноразово надано Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, зокрема, у постановах від 26.06.2019 року по справі №807/583/14, від 15.03.2019 року по справі №805/1953/18-а та від 23.05.2018 року по справі №802/490/16-а, в яких зазначено, що бездіяльність - це пасивна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним тих дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього обов`язків (завдань) згідно із чинним законодавством.

В прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати протиправною бездіяльність:

ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка полягає у несвоєчасному внесенні відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних;

ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка полягає у незаконному поставленні на облік.

Як зазначено позивачем в позовній заяві, 25 квітня 2023 року ОСОБА_1 було виключено з військового обліку військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_5 на підставі п.6 ч.6 ст.37 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» (далі Закон). У жовні 2024 року ОСОБА_1 було доставлено до ІНФОРМАЦІЯ_6 ( АДРЕСА_1 ) де поставлено на облік, не зважаючи на те, що він надав відповідне тимчасове посвідчення з відміткою, про те, що його виключено з військового обліку на підставі п.6 ч.6 ст.37 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу». Під час його затримання та доставлення до ІНФОРМАЦІЯ_6 посадові особи посилались на те, що начебто у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів не міститься інформації про те, що ОСОБА_1 був виключений з військового обліку, а тому його поставлять на облік у вказаному ІНФОРМАЦІЯ_5 . Після чого, Позивач налаштував застосунок «Резерв +» з метою перевірки відомостей, зазначених у своєму військово-обліковому документі. Однак, як видно зі скріншоту застосунку «Резерв +» дані про нього містяться як про особу, яка перебуває на обліку, що є неправомірним по своїй суті

Проте зазначені вимоги свідчать про вчинення відповідачем дій, що в даному випадку виключає обставини бездіяльності, крім того позивачем у зазначених позовних вимогах не вказано коли саме мали місце ці дії (дата).

Ще однією позовною вимогою позивачем визначено: Визнати протиправною бездіяльність посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов`язати привести у відповідність дані відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів.

Проте таке формулювання є неповним, не зазначено в чому саме виражена протиправна бездіяльність посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

За таких обставин позивачу необхідно надати суду уточнену позовну заяву, в якій викласти позовні вимоги, враховуючи обраний спосіб судового захисту порушених прав та інтересів.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому згідно з ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (відповідач-1), ІНФОРМАЦІЯ_2 (відповідач-2), ІНФОРМАЦІЯ_3 (відповідач-3) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом:

- надання уточненого позову, в якому викласти в прохальній частині позовні вимоги щодо предмету спору із зазначенням належного способу захисту прав позивача, з урахуванням ст.ст.5, 160 КАС України (із доказами його направлення відповідачам у разі його подання за допомогою підсистеми "Електронний суд").

Роз`яснити, що відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) відповідно до ст.256 КАС України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Турлакова