Справа № 405/6523/24
Суддя: Шевченко І. М.
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/6523/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2024 року Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючої судді: Шевченко І. М.

за участю секретаря: Мишевець Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький в порядку спрощеного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Калінка-Бондар Олександра Богданівна, до Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради, Виконавчий комітет Кропивницької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради №13/06-ак від 04.06.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

23.09.2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Калінка-Бондар О.Б., звернулася в суд з позовом до Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради, Виконавчий комітет Кропивницької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради №13/06-ак від 04.06.2024 року. В якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради № 13/06-ак від 04.06.2024, якою її визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 152 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн., провадження у справі закрити та стягнути з відповідача на її користь понесені судові витрати у розмірі сплаченого судового збору та витрат на правову допомогу.

Ухвалою від 24.09.2024 року прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи у письмовому провадженні в порядку статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Представником відповідача, через канцелярію суду, відзив не надано, проте подано клопотання про зменшення судових витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідно до вимог ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Cуд, вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності відповідача.

У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що 04.06.2024 року Адміністративною комісією при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради була прийнята постанова №13/06-ак, якою ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 152 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 гривень.

Вказану постанову винесено на підставі протоколу від 01.05.2024 року № 437 складеного старшим інспектором інспекції з благоустрою Кропивницької міської ради Завидна Л.Л., 01.05.2024 року о 16 год. 10 хв. встановлено, що представник салону не уклав договір про надання послуги з поводження з побутовими відходами з суб`єктами господарювання, який визначений виконавчим комітетом Кропивницької міської ради, салон ФОП ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , чим порушено вимоги розділу 6, п.6., п.п.6.10 Правил благоустрою території міста Кропивницького, затверджених рішенням Кропивницької міської ради від 18.12.2019 р. за № 3054, за що передбачена відповідальність згідно з ст. 152 КУпАП.

Частина друга статті 19 Конституції Україні передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.152 КУпАП порушення державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, правил благоустрою територій населених пунктів тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від двадцяти до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб, громадян - суб`єктів підприємницької діяльності - від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 255 КУпАП визначено коло осіб, які мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч.3 ст.7 КАС України у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Так, протоколи про адміністративні правопорушення, відповідальність за які передбачено ст.152 КУпАП мають право складати уповноважені особи органів Національної поліції, а також посадові особи, уповноважені на те виконавчими комітетами міських рад.

За змістом вимог ч.3 ст.65 ГК України керівник підприємства, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємства відповідно до статуту є посадовими особами цього підприємства. Статутом підприємства посадовими особами можуть бути визнані й інші особи.

Проте, старший інспектор інспекції з благоустрою Кропивницької міської ради не належить до посадових осіб, а відтак не має права складати протоколи про адміністративні правопорушення. Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення від 01.05.2024 року №437 складено особою, яка не мала на те права.

Згідно зі ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.4 ст.256 КУпАП при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Як передбачено п. «а» ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

Відповідно до ч.1 ст.87 КПК України недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність складу вчиненого адміністративного правопорушення, що має підтверджуватися належними та допустимими доказами.

При цьому, Кодексом України про адміністративні правопорушення встановлюється чітка стадійність притягнення особи до відповідальності: виявлення правопорушення, фіксація правопорушення, формування доказової бази (матеріалів справи), розгляд справи про адміністративне правопорушення. Тобто, після виявлення факту вчинення уповноважена особа зобов`язана зібрати належні та допустимі докази такого правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо правомірності доказування свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що жодним належним, достатнім та допустимим доказом не підтверджено ознак об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.152 КУпАП, оскільки не містить інформації про факти, що мають значення для встановлення обставин порушення вимог Правил благоустрою території міста Кропивницького, затверджених рішенням Кропивницької міської ради від 18.12.2019 р. за № 3054 та вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, яке відображено в оскаржуваній постанові.

За змістом ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Приписами ст.280 КУпАП обумовлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, висновки про наявність чи відсутність у діях позивача, адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

У відповідності з частиною третьою статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справах «Кобець проти України» (п.43) та «Авшар проти Туреччини» (п. 282), «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року, «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанії» від 6 грудня 1998 року Європейський Суд з прав людини зазначив, що «суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи «поза будь-яким розумним сумнівом» і така «доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою», а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Висновки відповідача про те, що позивачем порушено вимоги розділу 6, п.6., п.п.6.10 Правил благоустрою території міста Кропивницького, затверджених рішенням Кропивницької міської ради від 18.12.2019 р. за № 3054, жодними доказами не доведені, а тому не можуть розцінюватись як беззаперечний аргумент щодо правомірності винесеної постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищезазначене, беручи до уваги, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.152 КУпАП, не підтверджено належними, достатніми та допустимим доказами, слід дійти висновку про відсутність підстав для притягнення позивача до відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ст.152 КУпАП.

Згідно п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищенаведеного, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Загальне правило розподілу судових витрат полягає в тому, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Частина 1 ст. 132 КАС України передбачає, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Компенсація витрат на професійну правничу допомогу здійснюється в порядку, передбаченому статтею 134 Кодексу адміністративного судочинства України. Пунктами 4, 6 ч. 1 ст. 1 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору; інші види правової допомоги - це види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення.

Статтею 19 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність визначено, зокрема, такі види адвокатської діяльності як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. При цьому даною статтею передбачено цілі розподілу, визначення розміру та розмір судових витрат. Зокрема, згідно ч. 3 ст. 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 134 КАС України, встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог ч. 5 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 6 ст. 134 КАС України).

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

За змістом ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись. Суд зазначає, що при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів, обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Позивач просить стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу адвоката в сумі 5 000 грн. Як слідує з матеріалів справи на підтвердження витрат на професійну угоди про захист (представництво) та надання правової допомоги від 19.09.2024 року, копію квитанції до платіжної інструкції на переказ готівки від 20.09.2024 року на суму 5 000 грн.

Зазначено, що сумарна вартість фактично наданих послуг становить 5 000 грн., яка сплачена замовником.

Враховуючи зазначені обставини справи та перелік, наданих адвокатом для позивача послуг, суд приходить до висновку про наявність підстав для присудження на користь позивача судових витрат на правничу допомогу в розмірі 5 000 грн., що відповідає складності справи та обсягу наданих позивачу послуг.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно вимог ст. 139 КАС України та з урахуванням правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, стягнути з Виконавчого комітету Кропивницької міської ради за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача судовий збір в розмірі 1 211,20 грн. та судовий збір за розгляд заяви про забезпечення позову в розмірі 908,40 грн.

Керуючись ст. ст. 245 - 246 КАС України, суд ,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Калінка-Бондар Олександра Богданівна, до Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради, Виконавчий комітет Кропивницької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради №13/06-ак від 04.06.2024 року, - задовольнити.

Скасувати постанову Адміністративної комісії при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради № 13/06-ак від 04.06.2024, якою ОСОБА_1 визнано винною у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 152 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Виконавчого комітету Кропивницької міської ради на користь ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. та судовий збір за розгляд заяви про забезпечення позову в розмірі 908,40 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Виконавчого комітету Кропивницької міської ради на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в розмірі 5 000 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його підписання до Третього апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Адміністративна комісія при Виконавчому комітеті Кропивницької міської ради, місце знаходження: 25000, м. Кропивницький, вул. В. Перспективна, 41.

Відповідач: Виконавчий комітет Кропивницької міської ради, , місце знаходження: 25000, м. Кропивницький, вул. В. Перспективна, 41.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Ірина Миколаївна Шевченко