Справа № 520/21586/23
Суддя: Ніколаєва О.В.
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

09 грудня 2024 року справа №520/21586/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Ніколаєвої Ольги Вікторівни, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу

за позовною заявою фізичної особи - підприємця ОСОБА_1

до Харківської митниці

про скасування рішення

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Харківської митниці (далі по тексту відповідач), в якій просить скасувати рішення Харківської митниці про коригування заявленої митної вартості товарів від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що прийняте рішення про коригування митної вартості від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2 є протиправним, містить лише формальні посилання на те, що використані декларантом відомості не є об`єктивними та достатньо підтвердженими документально. Позивачем під час митного оформлення наданий вичерпний перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16.08.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у адміністративній справі.

Цією ж ухвалою відповідачу надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачем до суду надано відзив на позовну заяву, згідно з яким просить відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що позивачем заявлено неповні та недостовірні відомості про митну вартість товарів, не надано необхідний пакет документів.

Розглянувши надані сторонами документи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Харківський окружний адміністративний суд встановив наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що між позивачем та компанією Hong Kong Yick Sai Tat Trading Limited укладено зовнішньоекономічний контракт від 03.05.2019 №0305/2019 на поставку товару.

Сторони обумовили, що вартість товару встановлюється Сторонами в специфікаціях до цього контракту.

Специфікацією від 03.02.2023 №31 до Контракту від 03.05.2019 №0305/2019 передбачено поставку товару:

- PVC Film/ ПВХ плівка thickness/товщина: 0,15 mm, width/ширина: 1260 mm, у кількості 97 560,00 м2, ціна товару 0,280 доларів США/м2; загальною вартістю 27 316,80 доларів США.

- PVC Film/ ПВХ плівка thickness/товщина: 0,18 mm, width/ширина: 1260 mm, у кількості 114 770,00 м2, ціна товару 0,360 доларів США/м2; загальною вартістю 41 317,20 доларів США.

- PVC Edge Banding/ ПВХ край thickness/товщина: 0,40 mm, width/ширина: 630 mm, у кількості 7 677,00 м2, ціна товару 1 долар США/м2; загальною вартістю 7 677,00 доларів США.

Зазначено, що товар поставляється на умовах FOB, YANTIAN, (INCOTERMS 2010). Умови оплати за поставку даної партії товару - 100% до отримання копій відвантажувальних документів.

Специфікацією від 06.02.2023 №32 до Контракту від 03.05.2019 №0305/2019 передбачено поставку товару:

- PVC Film/ ПВХ плівка thickness/товщина: 0,15 mm, width/ширина: 1260 mm, у кількості 300 910,43 м2, ціна товару 0,280 доларів США/м2; загальною вартістю 84 254,92 доларів США.

- PVC Film/ ПВХ плівка thickness/товщина: 0,18 mm, width/ширина: 1260 mm, у кількості 95 810,00 м2, ціна товару 0,360 доларів США/м2; загальною вартістю 34491,60 доларів США.

- PVC Edge Banding/ ПВХ край thickness/товщина: 0,40 mm, width/ширина: 630 mm, у кількості 1134,00 м2, ціна товару 1 долар США/м2; загальною вартістю 1134,00 доларів США.

- PVC Edge Banding/ ПВХ край thickness/товщина: 1 mm, width/ширина: 45 mm, у кількості 2340,00 м2, ціна товару 1,4 долар США/м2; загальною вартістю 3276,00 доларів США.

Вказано, що товар поставляється на умовах FOB, YANTIAN, SHENZHEN, CHINA (INCOTERMS 2010). Умови оплати за поставку даної партії товару - 100% передплати. Товар відвантажується згідно з рахунком - фактурою. Відвантаження товару та передача його перевізнику здійснюється протягом 165 днів з моменту здійснення передоплати Продавцю та надходження коштів на рахунок Продавця. Оплата за товар провадиться в доларах США банківським переказом. Форма оплати вказується в інвойсі.

На виконання договору поставки позивачу було надіслано рахунок (інвойс) від 21.04.2023, в якому міститься сума вартості товару 103182,88 доларів США, який сплачений позивачем, що підтверджується платіжною інструкцією від 08.02.2023 №30.

Позивачем в якості перевізника товару залучено ТОВ «ТАНІТ ГРУП» по маршруту Yantian, China до порту Рені, Україна, що підтверджується рахунком на оплату від 06.06.2023 №TG060623002, довідкою про транспортні витрати від 06.06.2023 №10891, з якої вбачається, що вартість доставки вантажу до кордону України по коносаменту від 25.04.2023 №WWA23042980 по маршруту Yantian, Shenzhen, China Constantza, Romania складає 271435,50 грн, по маршруту Constantza, Romania до порту Рені, Україна складає 238198,50 грн.

Позивач звернувся до Харківської митниці за електронною митною декларацією від 13.06.2023 UA807200/2023/007021, в якій митна вартість була визначена за ціною контракту, у графі 31 зазначено товар (декоративна плівка ПВХ товщиною до 1 мм вміст пластифікатора 5%, у рулонах, не пориста, не армована, без підкладки, не поєднана подібним способом з іншими матеріалами, лицьова сторона покрита полімерною фарбою і має глибоку структуру тиснення під дерево, праймірована, багатошарова. В асортименті декорів: плівка ПВХ 0,15х1260мм 229576 м2), товшина 1 шару (основи) -0,07мм; товщина 2 шару - 0, 08мм; плівка ПВХ 0,18х1260мм - 95810м2/ 76039 м.п., товщина 1 шару (основи) - 0,08мм; товщина 2 шару - 0,10мм; крайка ПВХ 0,4х630 мм - 1134м2/1800 м.п., товщина 1 шару (основи) - 0,25+-0, 002мм товщина 2 шару-0, 15мм; крайка ПВХ 1х45 мм - 2340м2/ 52000 м.п., товщина 1 шару (основи) - 0, 07+-0,002мм, товщина 2 шару - 0,03мм, який придбаний у Hong Kong Yick Sai Tat Trading Limited.

Відповідач 13.06.2023 надіслав позивачу Запит (повідомлення) про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товарів.

Позивач 13.06.2023 надав інформацію, що надання інших додаткових документів не представляється можливим.

Відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2.

Також судом встановлено, що на підставі заяви декларанта від 13.06.2023, товар за електронною митною декларацією від 13.06.2023 23UA80720000/7075U8 був випущений у вільний обіг згідно положень підпункту 4 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України (далі по тексту МК України) з наданням гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Заявою від 13.06.2023 позивачем, протягом строку встановленого пунктом 8 статті 55 МК України, були надані відповідачу додаткові документи та інформація для підтвердження заявленої митної вартості товарів, що декларуються для скасування рішення про коригування заявленої митної вартості товарів від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2.

Згідно листа від 19.07.2023 №7.14-1/15-02/14/4071 відповідач повідомив позивача, про те, що подані ним додаткові документи не спростовують в повній мірі сумнівів митниці щодо дійсності задекларованої позивачем митної вартості оцінюваних товарів, у зв`язку, з чим не можуть бути підставою для скасування раніше прийнятого митницею рішення про коригування митної вартості товару від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2.

Рішенням про коригування заявленої митної вартості товарів від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2 визначено митну вартість товару за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МК України.

Не погоджуючись з оскаржуваним рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно частин четвертої, п`ятої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

У відповідності до частини третьої статті 318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною першою статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з умов зовнішньоекономічного контракту від 03.05.2019 №0305/2019 на поставку товару, інвойсу, декларації про походження товару, коносаменту.

Згідно частиною першою статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною другою статті 53 МК України, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частин першої, другої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, статтею 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1-3 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм МК України митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Суд звертає увагу на те, що за сталою та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно частини шостої статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Суд зазначає, що Верховний Суд неодноразово наголошував на правовій позиції, яка полягає у тому, що право митниці витребувати додаткові документи у декларанта з метою вчинення наступних дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів, пов`язане з наявністю у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості декларантом. При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, підставою для його прийняття стало наступне:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості (у вантажній декларації країни відправлення зазначені інші реквізити інвойсу та/або договору, коносамент, ніж у поданих до митного оформлення документах; дата оформлення декларації країни відправлення раніше дати видачі коносаменту, поданого до митного оформлення; до митниці надано митну декларацію країни відправлення без проведення вирифікацїї) та/або не містить всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари ( зокрема: які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог статей: 54, 55, 57, 58, 59, 60, 62, 63 Митного кодексу України:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв?язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв?язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема:

- наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству;

- декларантом підприємства було надано до митниці митну декларацію країни відправлення без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до вимог статті 254 МКУ та не зроблено верифікацію експортної митної декларації відповідно до вимог листа ДМСУ від 08.10.2010 №11/2-10.16/11627-еп;

- відомості вказані в митній декларації країни відправлення (не зазначено географічний пункт за умови поставки FOB), відсутня дата інвойсу, не зазначено порт відправлення; дані вказані в митній декларації країни відправлення (код товару не співпадає з кодом товару, який зазначений у митній декларації, що подана до митного оформлення);

- сума в банківському документі (платіжна інструкція від 08.02.2023 №30) не відповідає сумі, заявленої у інвойсі від 21.04.2023 №OMJD230421 наданого до митного оформлення;

- до митного оформлення надано банківський документ (платіжна інструкція від 08.02.2023 №30), який не може бути достатнім доказом оплати за товар, тому що у ньому відсутній підпис відповідальної особи (підпис платника), що є порушенням вимог постанови Правління НБУ №163 від 29.07.2022;

- в наданій декларантом калькуляції відсутній термін дії; контракт від 03.05.2019 №0305/2019 не містить обов?язкового реквізиту документа, такого як підпис іноземного контрагента. В той час, як товаросупровідні та комерційні документи містять такий підпис;

- сертифікати якості не містять такого реквізиту документа, як підпис іноземного контрагента і дата документа. Також відсутні відомості щодо номеру партії товару;

- відповідно до пп. 2.1.4; 2.4.2 договору транспортного експедирування від 11.04.2018 №11.04.2018/5ОД з ТОВ «Таніт Груп» відсутня заявка на перевезення;

- відповідно до п. 3.2 договору транспортного експедирування від 11.04.2018 №11.04.2018/5ОД з ТОВ «Таніт Груп» відсутні банківські платіжні документи про сплату послуги за транспортно-експедиційну роботу;

- рахунок на транспортні послуги від 06.06.2023 №TG060623002 має ознаки сканування печатки та підпису;

- в фінансових документах від експедитора ТОВ «Таніт Груп» відсутні відомості щодо оплати послуг експедитора (винагорода експедитора);

- в фінансових документах від експедитора ТОВ «Таніт Груп» відсутні відомості щодо страхування вантажу;

- відсутній договір між експедитором ТОВ «Таніт Груп» та автоперевізником з Румунії до України ТОВ «Тріміда»;

- відсутні платіжні документи щодо сплати фрахту, оскільки фрахт сплачений передоплатою, про що свідчить відмітка «Freight collect» в коносаменті WWA23042980), а також у зв?язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 МКУ, та відмовою декларанта надати додаткові документи, щодо митної вартості та вимогою декларанта прийняти рішення про коригування митної вартості товару;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:

- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані;

- відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажем на митній території України;

- відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, страхування, транспортування;

5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару:

- на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів;

- витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України;

- прибутку, що одержує експортер в результаті поставки в Україну.

На підтвердження митної вартості товарів відповідно до заяви від 13.07.2023, позивачем до митного органу надано наступні документи:

- завірену копію митної декларації країни відправлення №60731868 з перекладом на українську мову;

- завірену копію листа від 22.06.2023 Hong Kong Yick Sai Tat Trading Limited щодо коду товару;

- завірену копію додатку від 03.02.2023 №31;

- завірену копію платіжного доручення від 08.02.2023 №30;

- завірену копію прайс листа від 30.06.2023;

- завірену копію контракту від 03.05.2019 №0305/2019;

- завірену копію сертифікату якості від 15.03.2023;

- завірену копію заявки від 06.04.2023 №147 на надання транспортно-експедиторський послуг;

- ???завірену копію платіжного доручення від 12.06.2023 №3752 про сплату транспортно-експедиційних послуг;

- завірену копію платіжного доручення від 14.06.2023 №3775 про сплату транспортно експедиційних послуг;

- завірену копію рахунку на транспортні послуги від 06.06.2023 №TG060623002;

- завірену копію листа від 10.07.2023 ТОВ «Таніт Груп» щодо оплати послуг експедитора, договору між експедитором ТОВ «Таніт Груп» та ТОВ «Тріміда» та сплати фрахту;

- завірену копію довідки від 06.06.2023 №10891 ТОВ «Таніт Груп» про нездійснення страхування вантажу.

Оцінивши під час розгляду справи документи, які подавались позивачем під час митного оформлення товарів, суд прийшов до висновку про недоведеність відповідачем неповноти, неточності чи недостатності наданих позивачем митної декларації, документів для визначення митної вартості товару за основним методом; наявності встановлених частинами першою та другою статті 58 МК України обмежень для застосування першого методу та обставин, зазначених в частині шостій статті 54 МК України, для відмови у митному оформленні товару за першим методом, а отже і підстав для застосування положень частини третьої статті 57 та частини третьої статті 58 МК України, тобто використання другорядного методу визначення митної вартості товару при недоведеності неможливості її визначення за основним.

Згідно рішення про коригування митної вартості від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2 відповідачем з метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час становить: товар 1) 1,80$/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість даного товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібний (аналогічний) товар, оформлений на таких саме комерційних умовах у максимально наближений час: №UA806020/2023/5039 від 24.04.2023. При прийнятті даного рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 №476. Коригування митної вартості товару 1 здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МК України.

Відповідно до частини четвертої статті 60 МК України ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

Відповідно до частини п`ятої статті 60 МК України у разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

Харківською митницею у відповіді на відзив була надана митна декларація від 24.04.2023 №UA806020/2023/005039. Зі змісту декларації від 24.04.2023 №UA806020/2023/005039 отримано інформацію щодо кількості товару, який поставляється, а саме: гнучка плівка полівінілхлоридна (ПВХ), фармацевтичної якості, не з`єднана з іншими матеріалами, яка містить пластифікаторів менше 6%, сулугує для формування упаковок лікарських засобів у фармацевтичній промисловості. Кольором і розмірами (мм): біла 0,25х230 2040 кг (136 рулонів); біла 0,30х280 940 кг (47 рулонів); біла 0,30х1200 960 кг (6 рулонів); прозора 0,25х1200 6400 кг (40 рулонів); прозора 0,30х1200 9920 кг (62 рулони), тоді як згідно поданої позивачем митної декларації зазначено наступну кількість товару, що поставляється: товар (декоративна плівка ПВХ товщиною до 1 мм вміст пластифікатора 5%, у рулонах, не пориста, не армована, без підкладки, не поєднана подібним способом з іншими матеріалами, лицьова сторона покрита полімерною фарбою і має глибоку структуру тиснення під дерево, праймірована, багатошарова. В асортименті декорів: плівка ПВХ 0,15х1260мм 229576 м2), товшина 1 шару (основи) -0,07мм; товщина 2 шару - 0, 08мм; плівка ПВХ 0,18х1260мм - 95810м2/ 76039 м.п., товщина 1 шару (основи) - 0,08мм; товщина 2 шару - 0,10мм; крайка ПВХ 0,4х630 мм - 1134м2/1800 м.п., товщина 1 шару (основи) - 0,25+-0, 002мм товщина 2 шару-0, 15мм; крайка ПВХ 1х45 мм - 2340м2/ 52000 м.п., товщина 1 шару (основи) - 0, 07+-0,002мм, товщина 2 шару - 0,03мм, що в свою чергу свідчить про те, що товар 1 позивача та завезений товар за митною декларацією від 24.04.2023 №UA806020/2023/005039 не відповідає приблизній кількості, як того вимагають положення частини четвертої, п`ятої статті 60 МК України.

Суд зазначає, що оскільки відповідач не здійснив корегування ціни з урахуванням зазначених розбіжностей та документально не підтвердив інформацію, що використовується при здійсненні коригування, то застосування відповідачем методу визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів у рішенні рішення про коригування митної вартості від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2 не відповідає положенню частини четвертої, п`ятої статті 60 МК України.

Крім того, вартість товару 1 визначалась за резервним методом на підставі митної декларації від 24.04.2023 № UA806020/2023/005039.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 передбачено, що посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні про коригування митної вартості допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Також суд зазначає, що рішення про коригування митної вартості від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2 не містить відомостей про будь-які характеристики подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.

Відповідачем зазначено лише номер та дату митних декларацій, які стали джерелом інформації для коригування митної вартості та не зазначено докладної інформації та джерел, які використовувалися відповідачем, при її визначенні, а саме ним не було зазначено митна вартість якого товару бралася за основу, торгова марка, фактурна вартість, країна експорту цього товару, час експорту в Україну, виробник, маршрут транспортування товару та інші комерційні умови поставки.

Таким чином суд зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого позивачем, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку позивача і не може бути підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів, та як наслідок, коригування митної вартості за другорядним резервним методом та другорядним методом за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Крім того, відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 передбачено, що при коригуванні митної вартості митним органом зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2 вбачається, що дана вимога чинного законодавства України не виконана відповідачем.

При цьому, надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

В той же час відповідачем суду не надано жодних доказів недостовірності заявленої позивачем вартості товару, а саме відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Щодо ненадання декларантом усіх витребуваних додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 МКУ, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною шостою статті 53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

У той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Право митного органу на витребування додаткових документів не є абсолютним, а виникає за наявності хоча б однієї з таких підстав: надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Таким чином, аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Щодо посилання відповідача стосовно подання декларантом підприємства митної декларації країни відправлення без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до вимог статті 254 МКУ.

Згідно до статті 254 МК України передбачено, що документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.

Згідно з положеннями частини третьої статті 5 Закону України «Про засади державної мовної політики» від 03.07.2012 № 5029-VI (далі по тексту Закон України № 5029-VI) передбачено, що держава сприяє розвитку багатомовності, вивченню мов міжнародного спілкування, насамперед тих, які є офіційними мовами Організації Об?єднаних Націй, ЮНЕСКО та інших міжнародних організацій.

Офіційними мовами ООН є: англійська, арабська, іспанська, китайська, російська і французька.

За таких умов, китайська мова є мовою міжнародного спілкування, а тому надання документів, викладених цією мовою, узгоджується із вимогами Митного кодексу України, а отже позивач не зобов?язаний був надавати переклад копії митної декларації країни відправлення.

При цьому, суд зазначає, що експортна митна декларація не належить до переліку обов`язкових документів, які підтверджують митну вартість товарів, та який визначений частиною другою статті 53 МК України, а тому надання оцінки цьому документу можливе тільки у разі наявності обґрунтованих сумнівів за обов`язковими документами. Крім того, декларація країни відправлення (експортна декларація) не є документом, що підтверджує митну вартість товару або її складові у розумінні частини другої статті 53 МК України, тому не надання такої декларації до митного оформлення не може призводити до сумнівів у заявленій декларантом митної вартості, а також не свідчить про неможливість ідентифікації митної декларації з певної партією товару, не впливає на числові значення складових митної вартості.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 02.03.2018 у справі №804/2997/17.

Відтак, обов?язок надати митну декларацію країни відправлення з перекладом на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, виникає у декларанта тільки у разі відповідної вимоги митного органу, мотивованої тим, що дані, які містяться в таких документах, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

Крім того суд встановив, що у додатках до заяви від 13.07.2023 декларант надав митну декларацію країни відправлення №60731868 з перекладом на українську мову.

Суд також враховує інші аргументи сторін, зазначені у заявах по суті справи, однак зауважує, що встановлені судом обставини є самостійними та достатніми підставами для прийняття рішення по суті спору.

Підсумовуючи наведене, рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2 є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 Кодексу адміністративного судочинства України.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач є особою з інвалідністю ІІ групи, що підтверджується копією довідки МСЕК серії 12ААА №981715.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, зокрема, особи з інвалідністю II групи.

Зважаючи на те, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», питання про його розподіл суд не вирішує.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Харківської митниці (вулиця Короленка, будинок 16-Б, місто Харків, 61003, ) про скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості від 13.06.2023 №UA807000/2023/000312/2.

Рішення набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та підлягає оскарженню у порядку та у строки, визначені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 09.12.2024.

Суддя Ольга НІКОЛАЄВА