Справа № 207/6121/24
Суддя: Юрченко І. М.
Дата ухвалення: 2024-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

№ 207/6121/24
№ 2-а/207/26/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2024 року м. Кам`янське

Суддя Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Юрченко І.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення ЕГА 1559420,

В С Т А Н О В И В :

До Баглійського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області 18 листопада 2024 року надійшла заява (скарга) ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення ЕГА 1559420.

Ухвалою суду від 19 листопада 2024 року позовна заява була залишена без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, крім іншого до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. ОСОБА_1 надано десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

02 грудня 2024 року ОСОБА_1 надав до суду позовну заяву з усуненими недоліками.

Позовна заява має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим приписами Кодексу адміністративного судочинства України(далі-КАС України) (статті 160, 161). Якщо позовна заява за формою та змістом не відповідає таким вимогам, то застосовуються приписи статті 169 КАС України. У разі відсутності спеціальних приписів щодо вирішення певних питань, які виникають при розгляді позовних заяв, для розгляду таких заяв мають застосовуватися приписи КАС України, якими врегульовані аналогічні питання.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом є основними засадами (принципами) судочинства (пункт 2 частини третьої статті 2 КАС України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини п`ятої статті 44 КАС України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 45 КАС України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню адміністративного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У позовній заяві (з усуненими недоліками) ОСОБА_1 неодноразово використовує нецензурну лексику, лайливо характеризує працівника поліції та фактично принижує гідність жінки поліцейського.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства (пункту 2 частини третьої статті 2 КАС України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт "а" пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах "Ржегак проти Чеської Республіки" від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява N 67208/01), "Дюрінже та Грандж проти Франції" від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви N 61164/00 і N 18589/02)).

У своєму позові ОСОБА_1 неодноразово нецензурно, використовуючи лайливі слова, характеризував працівника поліції.

Суд вважає такі дії позивача виявом неповаги до суду й інших учасників процесу та констатує, що подання такої скарги є зловживанням скаржником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням адміністативного судочинства.

Аналогічна правова позиція висловивлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 13 березня 2019 року по справі №199/6713/14-ц, яка є обов`язковою для судів першої інстанції.

Крім того, відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно п. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Із позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з вищезазначеним позовом.

Частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху, ОСОБА_1 заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду не надав.

Щодо прохання ОСОБА_1 в позовній заяві про врахування його матеріального стану та звільнення від сплати судового збору.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлений виключний перелік умов, за яких позивачу може бути відстрочено чи розстрочене сплату судового збору, зменшено або звільнено від його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою звільнити позивача від сплати судового збору повністю або частково. З вищевказаних підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. У розумінні ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. Згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із п.п. 1, 2 «г» ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, зокрема, за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до позиції Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 р. №2 "Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI "Про судовий збір" у редакції Закону України від 22.05.2015р. №484-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору", яким рекомендовано суддям адміністративних судів враховувати під час ухвалення рішень у справах відповідної категорії Аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України "Про судовий збір" у редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору"№484-VIII від 22.05.2015 р. Зокрема, у вказаному аналізі зазначено, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності таких коштів для сплати судового збору.

Водночас, позивачем не надано до суду належних доказів на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за поданий ним позов у встановленому законом порядку.

З довідки щодо перерахунку пенсії (дата час розрахунку 25.08.2023) вбачається, що ОСОБА_1 отримує пенсію по інвалідності, розмір якої складає 2768 грн. 98 коп. (2768 грн. 98 коп. *12 місяців = 33227 грн. 76 коп. на рік. 5% його річного доходу складає 1661 грн. 38 коп., отже належний до сплати розмір судового збору в сумі 605 грн. 60 коп. не перевищує 5% розміру річного доходу позивача.

З огляду на зазначене, підстави для звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного позову відсутні.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Таким чином, суддя вважає за необхідне повернути позивачу позовну заяву без розгляду.

Згідно з вимогами ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись ч.3 ст.45, ст. ст. 169, 248, 294 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення ЕГА 1559420, - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.М.Юрченко