Справа № 337/6418/24
Суддя: Завгородній Є. В.
Дата ухвалення: 2024-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №337/6418/24
Номер провадження 2-а/337/66/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 грудня 2024 рокум. Запоріжжя

Хортицький районний суд м. Запоріжжя у складі судді Завгороднього Є.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Запорізькій області, поліцейського 1 взводу, 1 роти, 1 батальйону старшого сержанта ОСОБА_2 , про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Хортицького районного суду м. Запоріжжя із вищезазначеним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позовна заява за змістом і формою повинен відповідати вимогам ст. ст. 160-161 КАС України.

Відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (п.2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п. 5); зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяв (п. 8); у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача (п. 9); власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 11).

Звертаючись до суду, позивач зазначив одним із співввідповідачів поліцейського 1 взводу, 1 роти, 1 батальйону старшого сержанта ОСОБА_2 , хоча останній під час винесення постанови про накладення адміністративного стягнення діяв не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені Управління патрульної поліції в Запорізькій області, А відтак, позовна заява в частині зазначення належного складу сторін потребує уточнення.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач надав клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зазначаючи як підставу для звільнення свій майновий стан, оскільки за попередній рік отримав дохід в сумі лише 958,27 грн.

З долучених до клопотання документів, зокрема відомостей про суми виплачених доходів від 29.11.2024, вбачається, що єдиний дохід, який отримував позивач протягом 2023 року це дохід від АТ «Універсал Банк» з кодом «126 додаткове благо», що вочевидь свідчить про отримання доходу за програмою «кешбек» від проєкту Монобанк, тобто отримання компенсаційних виплат за здійснення витрат за банківською карткою, відкритою в АТ «Універсал Банк». Приблизний розрахунок свідчить, що обсяг витрат за вказаною карткою може сягати десятків тисяч гривень, що може суперечити заяві позивача про реальний обсяг доходів за рік.

Крім того, у разі, якщо позивач є приватним підприємцем, його доходи можуть бути підтверджені квартальною та річною звітністю фізичної особи підприємця зі плати єдиного податку. Також, якщо позивач є пенсіонером або отримувачем соціальної допомоги, його доходи можуть бути підтверджені довідками відповідних органів пенсійного або соціального забезпечення.

Оскільки позивач належним чином не підтвердив розмір своїх доходів з усіх джерел, які б свідчили про їхню недостатність для сплати судового збору, суд не вбачає підстав для задоволення заяви про звільнення/відстрочення від його сплати.

Відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17 Верховний Суд дійшов висновку, що за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік » з 1 січня 2024 року установлено прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3 028 гривень. Таким чином, позивачу за звернення до суду з вказаною позовною заявою необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Згідно з ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Особливістю перебігу строку, встановленого зазначеною нормою, є те, що він розпочинається з дня ухвалення суб`єктом владних повноважень рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, тобто в цій справи з дня ухвалення уповноваженою особою Управління патрульної поліції в Запорізькій області 17.11.2024 постанови про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Про ухвалення постанови позивач був обізнаний, оскільки складання постанови розпочато 17.11.2024 року в його присутності.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. §33 рішення ЄСПЛ у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (заява №45783/05).

ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»/«Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» (заява №28090/95) зазначив, що правила стосовно строків оскарження, безсумнівно, мають на меті забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні очікувати, що ці правила будуть застосовуватися (§45).

Стосовно строків в адміністративному процесі Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 жовтня 2023 року (справа №990/139/23, провадження №11-133заі23) вказала таке:

«Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, унаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо його прийнято за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Якщо цей день точно встановити неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому сполуку «повинна була дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод, щоб дізнатися, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Отже, реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою».

Отже позивач був обізнаний, що стосовно нього 17.11.2024 представник Управління патрульної поліції в Запорізькій області буде розглядати справу про адміністративне правопорушення й з певною мірою вірогідності він може бути притягнутий до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини першої статті 258 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи; копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до Управління патрульної поліції в Запорізькій області за отриманням постанови лише 25.11.2024, а з адміністративним позовом до суду 02.12.2024, тобто з пропуском встановленого десятиденного строку.

Відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив передбачений частиною другою статті 286 КАС України строк звернення до суду з позовом, а підстави, вказані ним у заяві, потребують належного обгрунтування, з долученням доказів поважності пропуску строків.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для виправлення недоліків поданої позовної заяви, а саме: уточнення кола сторін, які беруть участь у розгляді справи, сплати судового збору та подання заяви про поновлення пропущеного строку з належним обгрунтуванням поважності причин пропущення строку звернення за цим адміністративним позовом із долученням доказів на підтвердження таких причин.

Керуючись ст.ст. 5, 19, 94, 122-123, 160-161, 169, 286 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського 1 взводу, 1 роти, 1 батальйону старшого сержанта ОСОБА_2 , Управління патрульної поліції в Запорізькій області, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позову без руху для усунення вищевказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ним вимог ухвали суду про залишення позову без руху, позовна заява буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Євген ЗАВГОРОДНІЙ