Справа № 677/1794/24
Суддя: Васільєв С. В.
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 677/1794/24
У Х В А Л А

"09" грудня 2024 р. м.Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області в складі головуючого-судді Васільєва С.В., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Ковальчук Ірина Миколаївна звернулася до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить:

- поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк для оскарження постанови №10459/1 від 30.08.2024 про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

- скасувати постанову №10459/1 від 30.08.2024 року про притягнення до ОСОБА_1 до адімністартивної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та закрити провадження у справі.

- витребувати в ІНФОРМАЦІЯ_1 матеріали, які стали підставою для винесення оскаржуваної постанови від 30.08.2024 №10459/1.

Ухвалою суду від 07.11.2024 поновлено позивачу строк на звернення до суду, визнавши поважними причини його пропуску. Відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено її розглянути за правилами спрощеного позовного провадження.

Витребувано у відповідача:

- копію постанови про накладення адміністративного стягнення від 30.08.2024 №10459/1;

- всі наявні докази (копії матеріалів справи про адміністративне правопорушення), за результатами дослідження яких винесена оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення від 30.08.2024 №10459/1.

Щодо мотивів поновлення строку звернення до суду, у зазначеній ухвалі суд виходив з наступного. Оскаржувана постанова винесена відповідачем 30.08.2024. Отже, строк оскарження вказаної постанови сплив 10.09.2024.

В позовній заяві представник позивача просить поновити пропущений строк звернення до суду. Клопотання обґрунтовує тим, що 08.10.2024 від виконавчої служби позивачеві стало відомо, що 30 серпня відносно нього було складено постанову №10459/1, згідно якої його притягнуто до відповідальності по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Позивач 08.10.2024 звертався до суду (справа 677/1647/24), проте через помилкове долучення вивантаженого, але не заповненого ордеру позов було повернуто.

Позивач 14.10.2024 звертався до суду (справа 677/1675/24), проте через помилкове долучення вивантаженого, але не заповненого ордеру позов було повернуто.

Також вказує, що 28.10.2024 позивач отримав постанову про відкриття виконавчого провадження від 28.10.2024. Крім того, вказує про додавання фото з дії, з якого вбачається, що повідомлення від виконавчої служби отримане лише 28.10.2024, до цього був лише телефонний дзвінок.

З огляду на повідомлені позивачем обставини, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, суд вважав за можливе визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити позивачу пропущений строк звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою.

У подальшому ухвалою суду від 25.11.2024 витребувано у ІНФОРМАЦІЯ_1 , зокрема, копію постанови про накладення адміністративного стягнення від 30.08.2024 №10459/1. Розгляд справи призначено на 09.12.2024.

Представники сторін в судове засідання не з`явились. Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без її участі в порядку письмового провадження.

Водночас, на виконання ухвали суду від 25.11.2024 надано копію оскаржуваної постанови, із змісту якої встановлено, що позивач отримав її копію 23.09.2024.

З приводу цього суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Оскаржувана постанова винесена відповідачем 30.08.2024.

23.09.2024 позивач отримав її копію.

Отже, позивач свідомо повідомив неправдиві відомості щодо дати, коли ознайомився (дізнався) про оскаржуване рішення.

Враховуючи, що позивач отримав копію оскаржуваної постанови 23.09.2024, останнім днем звернення до суду (враховуючи відсутність доказів ухвалення відповідного рішення за присутності позивача), у разі відрахування такого строку після її отримання, було 03.10.2024.

Із цим позовом позивач до суду звернувся через систему Електронний суд 30.10.2024 (зареєстровано 31.10.2024).

При цьому суд звертає увагу на те, що вперше позивач звернувся із позовом з такими ж позовними вимогами до суду 08.10.2024 (справа 677/1647/24), тобто ще тоді, первинно, пропустивши 10-ти денний строк для звернення до суду.

Ухвалою суду від 11.10.2024 позовну заяву повернуто особі, яка її подала (ордер не містив відомостей щодо прізвища, імені та по батькові особи, якій надається правова допомога, а також відсутня назва органу, у якому надається правнича допомога).

У подальшому позивач 14.10.2024 звернувся до суду (справа 677/1675/24).

Ухвалою суду від 15.10.2024 позов було залишено без руху. Оскільки встановлено, що позивачем заявлено вимогу про поновлення строку на подання позову про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, та не надано доказів отримання копії постанови у вказану в позовній заяві дату, або доказів того, що саме у вказану дату він ознайомився із нею.

Ухвалою суду від 29.10.2024 позовну заяву повернуто позивачеві, оскільки вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху не виконані, недоліки позивачем усунуто не було.

Отже, позивач недостовірно вказує про те, що у справі №677/1675/24 позов було повернуто через помилкове долучення вивантаженого, але не заповненого ордеру.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Такими процесуальними обов`язками учасників справи визначено, окрім іншого, дотримання встановленого законом строку звернення до суду.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

У постанові від 11.04.2024 у справі № 990/330/23 Велика Палата Верховного Суду виснувала, що хоча частина восьма статті 169 КАС України і передбачає право повторного звернення до адміністративного суду в разі повернення позовної заяви, але разом з тим це не виключає необхідності дотримання встановленого законом порядку відповідного звернення.

Тож якщо позов подано з пропуском установленого законом строку звернення до суду, позивач має обґрунтувати поважність причин, з яких строк був пропущений (у тому числі якщо це стосується поведінки учасника справи чи його представника, яка передувала відповідному зверненню), з підтвердженням підстав для поновлення строку належними доказами, а суд першої інстанції, у свою чергу, повинен з`ясувати, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення з позовом поважними.

Аналогічні висновки вказані у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2024 року у справі № 990/246/24.

Черговість подачі позовних заяв не повинна свідчити про зловживання стороною наданих законодавством процесуальних обов`язків.

Водночас, встановлені обставини свідчать про те, що первинний позов із спірними позовними вимогами був поданий уже з пропуском строку звернення до суду (оскільки про оскаржуване рішення позивач дізнався не 08.10.2024 від виконавчої служби, а 23.09.2024 - отримавши її копію особисто).

При цьому, процесуальна поведінка позивача не була добросовісною, оскільки у справі №677/1675/24 позовна заява була повернута (ухвалою суду від 29.10.2024) не через помилкове долучення вивантаженого, але не заповненого ордеру, а через неусунення недоліків позовної заяви, яка була залишена без руху. І лише після повернення позовної заяви у цій справі позовна заява із аналогічними вимогами була подана до суду знову.

Таким чином, викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним.

У постанові Верховного Суду від 20 березня 2024 року у справі №560/14349/23 зазначено, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Статтею 240 КАС України передбачено підстави залишення позову без розгляду, зокрема, визначені частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу (пункт 8 частини першої вказаної статті).

Згідно ч.4 ст.123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Проте інші підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними відсутні.

Позивач (або його представник) не вказав, які саме об`єктивні поважні (непереборні) причини унеможливили його звернення до суду у встановлений процесуальним законодавством строк. Також не наведено змістовних і вагомих доводів щодо вчинення ним всіх необхідних і можливих дій, які вказують на бажання реалізувати свої процесуальні права з метою їх захисту в судовому порядку.

Враховуючи наведене, позов залишити без розгляду.

Керуючись п.8 ч.1 статті 240, статтями 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09.12.2024.

Суддя С. В. Васільєв