Справа № 140/7970/24
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2024-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 грудня 2024 року ЛуцькСправа № 140/7970/24
Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Денисюка Р.С., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся з позовом до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (далі в/ч НОМЕР_1 ) про визнання протиправним та скасування наказу від 10.03.2023 № 71 (по стройовій частині) в частині оголошення про прийняття на військову службу за контрактом ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 05.08.2024 прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та відповідно до приписів статей 12, 257, 262 КАС України ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. В ухвалі про відкриття провадження було вказано, що питання строку звернення до суду буде вирішено після надходження від відповідача витребуваних судом документів.

Суд, дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позовну заяву було подано без додержання вимог, викладених у статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), а тому її належить залишити без руху, з огляду на таке.

Згідно з частинами тринадцятою - п`ятнадцятою статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У свою чергу, правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду визначено, зокрема, статтею 122 КАС України, відповідно до якої позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою вказаної статті передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зазначає, що предметом спірних правовідносин в цій справі є визнання протиправним та скасування наказу командира в/ч НОМЕР_1 від 10.03.2023 № 71 (по стройовій частині) в частині оголошення про прийняття на військову службу за контрактом ОСОБА_1 .

Тобто, спірні відносини пов`язані зі проходженням публічної служби, а тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають норми частини 5 статті 122 КАС України.

Суд звертає увагу на те, що у даній категорії справ законодавець визначив строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що представник позивача звернувся до суду з цим позовом лише 31.07.2024, тобто з пропуском встановленого частиною п`ятою статті 122 КАС України місячного строку звернення до суду.

В тексті позовної заяви представник позивача заявив клопотання про поновлення строку звернення до суду, обґрунтовуючи його тим, що з оскаржуваним наказом позивач ознайомився 25.06.2024, після отримання відповідей та документів, які надійшли від відповідача на адвокатський запит представника позивача. До цього, як свідчать матеріали справи позивача ніхто з даним наказом не ознайомлював. Саме з 25.06.2024 вважає адвокат, повинен обчислюватися строк на звернення до суду. З цих підстав просить поновити строк звернення до суду.

У відзиві на позов відповідач вказав на пропущення ОСОБА_1 строків звернення до суду, оскільки він сам виявив бажання укласти контракт на проходження військової служби, оформив всі необхідні документи та з березня 2023 року проходить службу у даній військовій частині.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду до задоволення не підлягає, з огляду на таке.

Представник позивача не заперечує факт пропуску строку звернення до суду з цим позовом та в позовній заяві просив поновити такий строк, посилаючись на те, що позивача ОСОБА_1 не було ознайомлено з оскаржуваним наказом, а тому вважає, що строк звернення до суду пропустив з поважних причин.

Однак наведені підстави не можна визнати поважними причинами пропуску строку звернення до суду із цим позовом, з огляду на таке.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази суд вказує на наступне.

Позивачем добровільно 01.01.2023 було подано рапорт на укладення контракту про проходження військової служби.

В подальшому, ним були заповнені та оформлені необхідні документи, пов`язані з прийняттям його на військову службу по контракту та пройдено ВЛК, за результатами якої видано довідку про придатність позивача до військової служби (а.с.47-55).

Тобто, позивач знав про те, що ним вчиняються відповідні дії на призначення його на військову службу за контрактом.

На підставі рапорту позивача, довідки ВЛК, клопотання командира, начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 видано наказ №23 о/с від 08.03.2023 «По особовому складу», яким ОСОБА_1 призначено по військовій частині НОМЕР_1 , солдата ОСОБА_1 , стрільцем 3 го відділення 2-го патрульного взводу 1-ої патрульної роти, наказано укласти з ним контракт про проходження військової служби на строк до оголошення демобілізації.

В подальшому, 10.03.2023 командиром частини видано спірний наказ.

Після цього позивач був зарахований до військової частини, йому видано службове посвідчення (13.03.2024), оформлено дозвіл на носіння табельної зброї (25.03.2023), отримував заробітну плату за місцем проходження служби, на нього поширюються вимоги Статуту внутрішньої служби ЗСУ.

Слід зауважити, що розмір заробітної плати солдата строкової служби та після прийняття на військову службу за контрактом є різним.

При цьому, суд звертає увагу на те, що в службовому посвідченні позивача є запис про призначення на посаду та на підставі якого документа (а.с.12), що підтверджує факт перебування його на військовій службі.

Тобто, наявні в справі матеріали свідчать про те, що позивач належним чином був обізнаний про перебування його на військовій службі за контрактом з березня 2023 року, а із зазначеним позовом звернувся лише 31.07.2024.

Суд звертає увагу, що прийняття, проходження військової служби вимагає дотримання певних процедур.

Зважаючи на наведені обставини, ОСОБА_1 мав реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого його прийнято на військову службу.

В той же час, з матеріалів позовної заяви слідує, що лише 06.06.2024 позивач подав рапорт на отримання такої інформації. В подальшому, відповідні запити направлялись адвокатом в липні 2024 року. Вказані дії вчинені поза межами строків звернення до суду, визначених КАС України.

Тобто, з наведеного випливає, що позивач з моменту прийняття на військову службу в березні 2023 року мав реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії щодо ознайомлення його з даним наказом. Проте, доказів на підтвердження таких обставин позивачем не надано.

Зі змісту заяви про поновлення строку звернення до суду не вбачається, що позивач не мав реальної, об`єктивної можливості виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії щодо звернення до суду за захистом своїх прав у встановлений КАС України строк.

Позивачем не наведено аргументованих доводів про наявність поважних причин звернення до суду, підтверджених належними і достатніми доказами, тобто про наявність таких об`єктивних, незалежних від його волі обставин, які унеможливлювали або ускладнювали можливість звернення до суду в межах місячного строку звернення до суду.

Отже, наведені позивачем обставини не дають підстав для висновку про визнання поважними причин пропуску до суду із цим позовом.

На думку суду, подання позивачем рапорту та в подальшому адвокатських запитів в червні, липні 2024 року та отримання відповіді на них, не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав щодо підстав прийняття його на військову службу в березні 2023 року.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За приписами частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відтак, оскільки позивач звернувся до суду з цим позовом після закінчення строку, установленого частиною п`ятою статті 122 КАС України, судом визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду, чим не дотримано приписи частини шостої статті 161 КАС України, тому на підставі частини тринадцятої статті 171 КАС України позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу п`ятиденний строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви у спосіб подання (надіслання) до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, у якій вказати підстави для поновлення строку, додати докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправним та скасування наказу залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву буде залишено без розгляду на підставі частини п`ятнадцятої статті 171, пункту 7 частини першої статті 240 КАС України.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Р.С. Денисюк