Справа № 120/16071/24
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

09 грудня 2024 р. Справа № 120/16071/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

02.12.2024 до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Щодо зазначення усіх реквізитів позовної заяви.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві, з поміж іншого, в обов`язковому порядку зазначається: повне найменування (для юридичних осіб), їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування для фізичних осіб, ….., відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, позивачем в якості відповідача визначено ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Втім, всупереч наведеним вище положенням КАС України, позивачем у позовній заяві не зазначено повне найменування такого відповідача (адже " ІНФОРМАЦІЯ_2 " - це скорочення найменування). Також в порушення згаданої норми позивачем не вказано відомостей щодо наявності чи відсутності електронного кабінету у сторін.

Таким чином в порядку усунення виявленого недоліку позовної заяви позивачу необхідно вказати повне найменування відповідача та інші відомості, що визначені в п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

2. Щодо способу захисту порушеного права.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно вищезазначеної ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Крім того варто вказати, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Так, за змістом позовних вимог позивач просить суд:

- визнати дії відповідача по відмові в наданні йому відстрочки від мобілізації - протиправними;

- зобов?язати відповідача повторно розглянути його заяву про надання відстрочки від мобілізації та прийняти рішення про надання мені відстрочки від мобілізації.

Втім, як вбачається із матеріалів справи, протоколом від 08.11.2024 №43 комісія відповідача ухвалила рішення про відмову в наданні позивачу відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Тобто, зі змісту позовної заяви та долучених до неї матеріалів можна зробити висновок, що протиправність дій ІНФОРМАЦІЯ_3 полягає у прийнятті рішення, оформленого протоколом від 08.11.204 №43 про відмову у наданні позивачу відстрочки від призову. Відтак, це рішення фактично і має бути предметом судової перевірки в межах даного спору. Натомість, таке рішення позивачем не оскаржується, його копія не надається.

Також суд звертає увагу і на те, що заявлена позивачем вимога зобов`язального характеру є неконкретизованою, оскільки останнім не вказано, яку саме заяву слід зобов`язати відповідача повторно розглянути (дата, вхідний номер) та на підставі якої норми закону відповідач має прийняти бажане для позивача рішення.

Більше того, що позовна заява взагалі не містить належного правового (нормативного) обґрунтування заявлених вимог.

Отже, в порядку усунення даного недоліку позивачу необхідно визначитись із належним способом захисту порушеного права в контексті спірних правовідносин, а також уточнити та конкретизувати позовні вимоги.

3. Щодо обґрунтування позовних вимог.

Для того, щоб позовна заява по змісту відповідала вимогам п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в ній обов`язково має бути зазначення належне обґрунтування заявлених позовних вимог (нормативне та фактичне).

Поряд із тим, суд зазначає, що особа повинна якнайперше зазначити у позовній заяві суть її порушеного права, яке спричинив суб`єкт владних повноважень (відповідач), для чого і має навести відповідне обґрунтування свого позову із зазначенням доказів, які підтверджують наявне, на думку позивача, порушення.

Так, обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що перебуває на обліку у ІНФОРМАЦІЯ_4 та відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію має право на відстрочку від мобілізації, як особа яка зайнята постійним доглядом за своїм батьком.

Втім, як вбачається із долучених до матеріалів справи доказів, позивач звертався до відповідача із заявою в якій просив оформити довідку про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період на підставі пункту 13 частини 1 статті 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію (про це вказано в супровідній картці від 06.11.2024). Відповідно, комісія ІНФОРМАЦІЯ_3 перевіряла, чи є у позивача право на відстрочку від призову на військову службу саме на підставі пункту 13 частини 1 статті 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про що свідчить долучене до матеріалів справи повідомлення відповідача №362/8895 від 08.11.2024.

Наведене вказує на те, що зазначений у позовній заяві виклад обставин не узгоджується з тими фактичними даними та доказами, якими такі вимоги обґрунтовуються. Тобто, позивач обґрунтовуючи у цьому позові своє право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації згідно п. 9 ч. 1 ст. 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію оскаржує дії (рішення) відповідача при реалізації ним права на відстрочку за інших правових підстав (п. 13 ч. 1 ст. 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію), що свідчить про явну суперечливість викладених у позові обставин по відношенню до долучених матеріалів та дійсних обставин.

Таким чином в порядку усунення даного недоліку позовної заяви позивачу слід навести належне обґрунтування своїх вимог, узгодивши виклад обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги із фактичними та дійсними даними та доказами, наданими на підтвердження заявлених вимог.

4. Щодо завірення копій документів, доданих до позову.

Відповідно до частин 2, 4, 5 статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади (за наявності), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Водночас, судом з`ясовано, що позивачем долучено до позовної заяви копії доказів, які завірені іншою особою адвокатом Дяковським Л.В., хоча жодних доказів про те, що цей адвокат є представником позивача позовні матеріали не містять як і відсутні будь-які інші докази, що особа, яка завірила відповідні документи, має хоч якесь відношення до даної справи.

Наведене вказує на те, що долучені до позовної заяви копії документів не можуть вважатися завіреними належним чином (тобто завіреними позивачем особисто).

Висновок щодо обов`язку належного засвідчення копії документів узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, що викладена в ухвалах від 13.01.2021 по справі № 280/3414/19, від 11.02.2021 по справі № 500/1525/20, від 23.02.2021 по справі № 9901/33/21 та інші.

Отже, в порядку усунення вказаного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду належним чином засвідчені копії документів, які подані разом із позовною заявою.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином у порядку усунення вказаних в сукупності недоліків позовної заяви позивачу необхідно викласти позовну заяву в новій редакції, в якій належним чином обґрунтувати позовні вимог до відповідача з посиланням на законодавчі акти та фактичні обставини, конкретизувати спосіб захисту порушених прав та доповнити мотиви позовної заяви додатковим обґрунтуванням з приводу виявлених розбіжностей з наданням пояснень та доказів щодо дійсних (фактичних) підстав, що стосуються обсягу порушеного права позивача та способу і порядку поновлення таких прав.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 160, 161, 169, 256, 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович