Справа № 160/3517/21
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2024-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
04 грудня 2024 рокуСправа №160/3517/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Кучми К.С.
при секретарі судового засідання Казаковій Л.А.
представника заявників - Паращенко Ю.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі в режимі відеоконференції заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про роз`яснення судового рішення по адміністративній справі №160/3517/21,

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому з урахуванням змін позовних вимог, просив:
1) визнати протиправними дії відповідача, у відношенні нього щодо:
- прийняття та оформлення рішення у формі листа №04-10-10/2518 від 19.02.2021 року про повернення документів;
- невиконання (неналежного виконання) рішення суду від 24.06.2020 року (виконавчого листа по справі №160/9804/18, виданого 11.08.2020 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом);
2) скасувати рішення у формі листа №04-10-10/2518 від 19.02.2021 року про повернення документів;
3) зобов`язати відповідача забезпечити негайне виконання рішення суду від 24.06.2020 року (виконавчого листа по справі №160/9804/18, виданого 11.08.2020 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом) шляхом негайного стягнення з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на його користь моральної шкоди у розмірі 9 мінімальних заробітних плат станом на момент винесення рішення;
4) стягнути з відповідача та співвідповідача на його користь моральну шкоду в розмірі, визначеному результатом відповідної психологічної експертизи.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.03.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, ДКС України про визнання дій протиправними, скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди задоволено частково, а саме:

- визнано протиправними дії ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, оформлені листом від 19 лютого 2021 року №04-10-10/2518 «Про повернення документів»;

- зобов`язано ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 09 лютого 2021 року щодо виконання виконавчого листа Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року по справі №160/9804/18 з урахуванням висновків суду;

- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди у розмірі 120 600 грн.;

- у задоволенні решти позовної заяви - відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 24.07.2024 року апеляційні скарги ОСОБА_1 та ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.03.2023 року в справі №160/3517/21 залишено без задоволення. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.03.2023 року в справі № 160/3517/21 за позовом ОСОБА_1 до ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, ДКС України про визнання дій протиправними, скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди залишено без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 01.10.2024 року касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.03.2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 24.07.2024 року у справі №160/3517/21 за позовом ОСОБА_1 до ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, ДКС України про визнання дій протиправними, скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди повернуто скаржнику.

Ухвалою Верховного Суду від 09.10.2024 року касаційну скаргу ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.03.2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 24.07.2024 року у справі № 160/3517/21 за позовом ОСОБА_1 до ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, ДКС України про визнання дій протиправними, скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди повернуто скаржнику.

Ухвалою Верховного Суду від 26.11.2024 року касаційну скаргу ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 березня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 24 липня 2024 року у справі № 160/3517/21 за позовом ОСОБА_1 до ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, ДКС України про визнання дій протиправними, скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування моральної шкоди повернуто скаржнику.

До суду 25.11.2024 року від ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області надійшла заява про роз`яснення судового рішення, в якій заявник просить надати роз`яснення судового рішення в частині можливості його виконання шляхом стягнення моральної шкоди у спірних правовідносинах за рахунок Державного бюджету України.

В обґрунтування заяви про роз`яснення судового рішення заявник вказує на те, що законодавством передбачено окремі механізми виконання рішень про стягнення коштів з державного бюджету зокрема, моральної шкоди та безпосередньо з конкретних юридичних осіб, державних органів. ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області утримується за рахунок коштів державного бюджету, є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи. Указом Президента України від 24.02.2022 р. № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан. Відповідно до п.18 Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану, затвердженого постановою КМУ від 09.06.2021 р. № 590, у разі виконання повноважень Казначейством в особливому режимі відкриття асигнувань із загального фонду державного бюджету за видатками та наданням кредитів здійснюється в установленому законодавством порядку у певній черговості. Крім того, платежі здійснюються з урахуванням ресурсної забезпеченості. Постановою КМУ від 09.10.2020 р. № 1109 «Деякі питання об`єктів критичної інфраструктури» визначено Перелік секторів критичної інфраструктури. Фінансовий сектор, секторальним органом у сфері захисту критичної інфраструктури є Мінфін, якому підзвітні зокрема Казначейство і його органи. Критично важливими послугами фінансового сектору визначені: планування, виконання та моніторинг виконання бюджетів; розрахунково-касове обслуговування розпорядників та одержувачів бюджетних коштів; здійснення контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів; запобігання та протидія легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення; забезпечення функціонування системи гарантування вкладів фізичних осіб та виведення банків з ринку; здійснення контролю за надходженням митних платежів до державного бюджету, валютного контролю, пропуск товарів, транспортних засобів через митний кордон України. Таким чином, здійснення стягнення шкоди з асигнувань територіального органу Казначейства фактично унеможливлює його роботу в умовах воєнного стану та зупиняє виконання критично важливих послуг, втім принцип обов`язковості виконання судового рішення не може бути порушений. У зв`язку із зазначеним, виникає обумовлена нормами КАС України потреба роз`яснень в частині можливості виконання рішення суду про стягнення моральної шкоди за рахунок Державного бюджету України.

В судовому засіданні представник ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області просила суд заяву про роз`яснення судового рішення задовольнити з підстав заявлених в ній. Також вказала, що вона як представник ДКС України підтримає подану заяву.

Позивач під час судового розгляду в режимі відеоконференції також просив суд заяву про роз`яснення судового рішення задовольнити.

Дослідивши матеріали справи, а також проаналізувавши зміст норм процесуального права, що регулюють це питання, суд доходить висновку про відмову у задоволенні даної заяви, з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналіз вищезазначеної норми дає підстави вважати, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Отже, роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим.

Суд зазначає, що невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що терміни, вжиті в судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

За змістом наведеної статті, необхідність роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим, як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, хто буде здійснювати його виконання, й, при цьому, саме можливість примусового виконання рішення як така є однією з умов подання заяви про його роз`яснення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а із змісту закону видно, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Водночас, одним із критеріїв для роз`яснення судового рішення є встановлення судом факту того, що рішення є незрозумілим, тобто зі змісту його резолютивної частини не можна зробити висновки про обсяг прав та обов`язків учасників справи у спірних правовідносинах.

На даний висновок також посилається Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 07.02.2024 року у справі № 420/10614/22.

Із змісту заяви заявника про роз`яснення рішення вбачається, що він по суті просить не роз`яснити резолютивну частину судового рішення, а просить роз`яснити виключно порядок виконання судового рішення щодо способу стягнення присудженої моральної шкоди, тобто вирішити питання, які не стосуються роз`яснення судового рішення в розумінні статті 254 КАС України.

Так, рішення суду від 30.03.2023 р. є зрозумілим та таким, що не потребує окремого роз`яснення, оскільки містить правовий висновок, який прямо та логічно випливає з обґрунтування мотивувальної частини рішення, а описова та мотивувальна частини рішення містять чіткий та послідовний виклад встановлених обставин справи, досліджених доказів. Крім того рішення суду не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння та виконання.

Суд також зауважує, що в постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 24.07.2024 року у цій справі вже досліджувалося питання щодо способу стягнення присудженої моральної шкоди з ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області.

Так, апеляційний суд у вищезазначеній постанові від 24.07.2024 року дійшов наступних висновків:

«Вирішуючи вимоги про відшкодування моральної шкоди суд має надавати оцінку тому, чим саме підтверджується факт заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, чи існує причинний зв`язок, чи обґрунтовано грошовий вираз заявленої шкоди та інші обставини, що мають значення для вирішення спору в цій частині. Ці обставини входять до предмету доказування у справі. В межах цієї справи таким доказом є висновок психологічної експертизи, якою встановлено причинно-наслідковий зв`язок між протиправними діями ГУ ДКСУ з повернення виконавчого документу та моральними стражданнями позивача, а також визначено співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам. Тому суд погоджує висновок суду першої інстанції про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди у розмірі 120 600 грн. (18 мінімальних заробітних плат х 6 700 грн.). Суд відхиляє доводи позивача стосовно того, що стягнення моральної шкоди за рахунок бюджетних асигнувань спрямоване на постановлення можливості виконання рішення в залежності від фінансування та суперечить принципу верховенства права, з тих підстав, що приведеними вище положеннями Порядку № 845 передбачено, що безспірне списання коштів державного бюджету (в тому числі для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам) здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету. Таким чином, іншого способу відшкодування моральної шкоди, крім стягнення шкоди за рахунок бюджетних асигнувань відповідного суб`єкта владних повноважень, з боку державного органу діючим законодавством не встановлено.».

З огляду на вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви заявника про роз`яснення судового рішення по цій справі.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.241, 243, 248, 250, 254 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про роз`яснення судового рішення по адміністративній справі №160/3517/21.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена у строки, встановлені статті 295 КАС України.

Повний текст ухвали складений 09.12.2024 року.

Суддя К.С. Кучма