Справа № 320/48573/23
Суддя: Діска А.Б.
Дата ухвалення: 2024-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 грудня 2024 року № 320/48573/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Діски А.Б., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у м.Києві, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ №1839 о/с від 19.10.2023 «Про особовий склад», про звільнення зі служби капітана поліції ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділ поліції №2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у Києві;

- поновити капітана поліції ОСОБА_1 (0046921), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві. з 19.10.2023;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у м. Києві на користь капітана поліції ОСОБА_1 (0046921), старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції відділу поліції №2 (з обслуговування житлового масиву «Південна Борщагівка») Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві заробітну плату (середній заробіток) за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 19.10.2023;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення капітана поліції ОСОБА_1 на посаді.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.01.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

30.01.2024 представником позивача подано заяву на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.03.2024 відкрито провадження в адміністративній справі №320/48573/23 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

До суду надійшло клопотання представника Головного управління Національної поліції у м.Києві про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідно до якого останній вказує, що адміністративна справа №320/48573/23 має розглядатися у судовому засіданні, оскільки значення даної справи та результат є надзвичайно великими, а позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження своїх вимог, що свідчить про необхідність виклику останнього для надання особистих пояснень.

Розглянувши вказане клопотання представника відповідача, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За правилами частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, а також якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Таким чином, питання щодо виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується судом з урахуванням необхідності заслуховування таких пояснень.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Аксен проти Німеччини», заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Варела Ассаліно проти Португалії», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України із урахуванням норм, передбачених главою 10 «Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження» Кодексу адміністративного судочинства України.

У своєму клопотанні представник відповідача зазначає, що дана справа має надзвичайно велике значення, а позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження своїх вимог, що свідчить про необхідність виклику останнього для надання особистих пояснень.

На думку суду, такі твердження представника відповідача не свідчать про наявність достатніх підстав для проведення розгляду справи у судовому засіданні, оскільки нормами Кодексу адміністративного судочинства України передбачена можливість надання сторонами своїх пояснень та доказів також і в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, та такий судовий розгляд жодним чином не суперечить основним принципам здійснення адміністративного судочинства.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Стосовно доводів представника відповідача, що дана справа має надзвичайно велике значення суд зазначає, що такі доводи є суб`єктивною думкою останнього, що також не є підставою для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Враховуючи, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі є незначної складності та не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд дійшов висновку, що клопотання представника відповідача не підлягає задоволенню.

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи з викликом сторін - відмовити.

Копію ухвали направити відповідачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Діска А.Б.