Справа № 160/2055/22
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

06 грудня 2024 рокуСправа №160/2055/22

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши заяву представника заявника ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду та виправлення помилки у виконавчих листах у справі за позовною заявою ОСОБА_2 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 з урахуванням уточненого адміністративного позову, який подано до суду 16.03.2022 року, 28 січня 2022 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до військової частини НОМЕР_1 в якій просить суд:

- визнати бездіяльність військової частини НОМЕР_1 в тому, що військову службу ОСОБА_2 не було зупинено у відповідності до ч.2 ст. 24 Закону України Про військовий обов`язок і військову службу починаючи з того часу як він 05.12.2018 року покинув частину НОМЕР_1 ;

- визнати бездіяльність військової частини НОМЕР_1 в тому, що контракт укладений з ОСОБА_2 16.04.2019 року не був розірваний після набрання чинності вироку Новомосковського міськрайонного суду від 27.06.2019 року;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 розірвати контракт укладений з ОСОБА_2 , на підставі пп. е) п.2 ч.5 ст.26 Закон України Про військовий обов`язок і військову службу.

За наслідками розгляду означеної позовної заяви, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2022 року позовну заяву ОСОБА_3 до військової частини НОМЕР_1 про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Зобов`язано військову частину НОМЕР_1 розглянути питання щодо припинення (розірвання) контракт про проходження військової служби ОСОБА_3 на підставі підпункту "е" пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу".

В задоволенні решти заявлених позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь ОСОБА_3 , (РНОКПП НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань військової частини НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) документально підтверджені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 330,80 грн. (триста тридцять гривень вісімдесят копійок).

Означене судове рішення набрало законної сили 01.07.2022 року.

21.07.2022 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду вирішено виправити описку в рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2022 року та вважати вірним за текстом прізвище, ім`я та по-батькові позивача ОСОБА_2 .

За реплікацією Діловодство спеціалізованого суду встановлено, що 28.07.2022 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом у справі №160/12044/24 створено 2 (два) виконавчих листа в частині: 1) зобов`язання військової частини НОМЕР_1 розглянути питання щодо припинення (розірвання) контракт про проходження військової служби ОСОБА_2 на підставі підпункту "е" пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу"; 2) стягнення на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань військової частини НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) документально підтверджених судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору у розмірі 330,80 грн. (триста тридцять гривень вісімдесят копійок).

28.07.2022 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом на адресу представника позивача адвоката Мерцалова Максима Юрійовича з огляду на приписи ст. 373 КАСУ направлено 2 (два) оригінали виконавчих листа, копію судового рішення від 23.05.2022 року з відміткою про набрання законної сили та копію хвали суду від 21.07.2022 року про виправлення описки.

З матеріалів справи убачається, що 2 (два) оригінали виконавчих листа, копію судового рішення від 23.05.2022 року з відміткою про набрання законної сили та копію хвали суду від 21.07.2022 року про виправлення описки отримано представником позивача, що підтверджено поштовими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

04.12.2024 року на електронну адресу суду засобами електронного зв`язку від представника заявника ОСОБА_1 до суду надійшла заява про виправлення описки у рішенні суду та виправлення помилки у виконавчих листах через невірне по батькові позивача як « ОСОБА_4 », тоді як по батькові позивача вважається вірним як « ОСОБА_5 ».

За відомостями з витягу протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 04.12.2024 року зазначена вище заяву вирішено розподілити та передати судді Пруднику С.В.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності дійшов наступного.

Частиною 3 статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами 7, 8 статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За правилом частини 6 статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з абзацом 2 частини 8 статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до абзацу 3 частини 8 цієї статті особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Водночас реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом (абзац 2 частини 8 статті 18 КАС України).

На момент подання заяви про виправлення описки у рішенні суду та виправлення помилки у виконавчих листах офіційно функціонують три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистема відеоконференцзв`язку.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 у справі №204/2321/22 висловила правову позицію, відповідно до якої вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Велика Палата Верховного Суду зазначила, що виключно звернення фізичної особи, яка не має зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд" і не має такого обов`язку, до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду

Тобто, особа, яка добровільно зареєструвалася в підсистемі "Електронний суд" і має Електронний кабінет може звернутися до суду з відповідним процесуальним документом або в письмовій формі, або в електронному вигляді з використанням сервісу "Електронний суд", розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення позивача до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет".

Із матеріалів заяви про виправлення описки у рішенні суду та виправлення помилки у виконавчих листах вбачається, що вона надіслана представником позивача на електронну адресу суду. Проте, до неї не додано роздруківку результату перевірки електронного підпису, та підтвердження того, що такий підпис вчинено без використання підсистем "Електронний суд" та "Електронний кабінет".

Суд зазначає, що заява про виправлення описки у рішенні суду та виправлення помилки у виконавчих листах не може вважатися такою, яка підписана у встановленому законом порядку. Така заява вважається не підписаною та не приймається до розгляду і повертається особі, яка її подала.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 03.06.2021 у справі № 9901/82/21, від 21.07.2021 у справі № 9901/76/21 зроблено висновок про те, що звернення з позовною заявою у спосіб, який не передбачений чинним процесуальним законодавством є підставою для повернення позовної заяви як такої, що подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі Верховного Суду від 06.05.2024 року у справі №200/5487/21.

Також, суд зазначає, що відповідно до статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно із ч.1 ст.167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Абзацом 10 ч.1 ст.167 КАС України визначено, що до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

До клопотання про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду заявник не додав доказів направлення копії такого клопотання та доданих до нього документів відповідачу.

Відповідно до ч.2 ст.167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Оскільки представник заявника (представник позивача) не скерував заяву про виправлення описки у виконавчому листі з додатками на адресу відповідача, це перешкоджає оперативному з`ясуванню позиції сторони по суті цього звернення та його розгляду. Тому заяву необхідно повернути заявнику без розгляду та роз`яснити, що порядок звернення до суду на стадії виконання рішення встановлений ст. ст. 167, 374 КАС України.

Така позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 29.01.2020 року у справі №813/5500/14, від 30.04.2021 року у справі № 640/25886/16 та від 15.09.2021 року у справі №200/23051/19.

Окрім того, суд звертає увагу представника позивача на те, що 21.07.2022 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду вирішено виправити описку в рішенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.05.2022 року та вважати вірним за текстом прізвище, ім`я та по-батькові позивача ОСОБА_2 .

При цьому, як вже зазначено вище, за реплікацією Діловодство спеціалізованого суду встановлено, що 28.07.2022 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом у справі №160/12044/24 створено 2 (два) виконавчих листа в частині: 1) зобов`язання військової частини НОМЕР_1 розглянути питання щодо припинення (розірвання) контракт про проходження військової служби ОСОБА_2 на підставі підпункту "е" пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу"; 2) стягнення на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань військової частини НОМЕР_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) документально підтверджених судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору у розмірі 330,80 грн. (триста тридцять гривень вісімдесят копійок).

28.07.2022 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом на адресу представника позивача адвоката Мерцалова Максима Юрійовича з огляду на приписи ст. 373 КАСУ направлено 2 (два) оригінали виконавчих листа, копію судового рішення від 23.05.2022 року з відміткою про набрання законної сили та копію хвали суду від 21.07.2022 року про виправлення описки.

З матеріалів справи убачається, що 2 (два) оригінали виконавчих листа, копію судового рішення від 23.05.2022 року з відміткою про набрання законної сили та копію хвали суду від 21.07.2022 року про виправлення описки отримано представником позивача, що підтверджено поштовими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Тобто судом вже виправлено описку в частині по батькові позивача як « ОСОБА_5 » та у виконавчих листах також зазначено вірно зазначено позивача по батькові як « ОСОБА_5 ».

Керуючись ст.ст.248, 256, 382 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду та виправлення помилки у виконавчих листах повернути заявнику.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник