Справа № 120/14562/24
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2024-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

09 грудня 2024 р. Справа № 120/14562/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши у м. Вінниці матеріали позовної заяви виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради (, місцезнаходження: пл. Шевченка, буд. 6/16, м. Могилів-Подільський, Вінницька область, 24000) до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21028) про визнання протиправними та скасування пунктів вимоги про усунунення виявлених ревізією порушень,

ВСТАНОВИВ:

29.10.2024 поштою до суду надійшла позовна заява за підписом представника ОСОБА_1 , подана від імені та в інтересах виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування пунктів 1, 2 вимоги від 28.06.2023 № 260211-13/2099/2023 "Про усунення виявлених порушень".

Ухвалою суду від 08.11.2024 вказану позовну заяву залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України. Для усунення виявлених недоліків позовної заяви позивачу встановлено строк протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду клопотання (заяви) про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності його пропуску або наведення письмових пояснень разом з доказами на їх підтвердження, які б свідчили про дотримання строку звернення до суду з цим позовом.

02.12.2024 на виконання вищезазначеної ухвали суду через підсистему "Електронний суд" надійшла заява представника позивача про поновлення строку звернення до суду.

Вирішуючи питання про можливість прийняття позовної заяви до розгляду з урахуванням поданого клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, суд зазначає таке.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недодержання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Водночас частиною другою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, за загальними правилами, передбаченими законом, для звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах установлено строк протягом шести місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідно до плану проведення заходів державного фінансового контрою Північного офісу Держаудитслужби на 1 квартал 2023 року Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради за період з 01.01.2019 по 28.02.2023, за результатами якої складено Акт № 11-30/6 від 02.06.2023.

На підставі вказаного акту Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області оформлено вимогу від 28.06.2023 № 260211-13/2099-2023 "Про усунення виявлених порушень", якою Могилів-Подільський міськвиконком зобов`язано, зокрема:

- забезпечити вжиття заходів щодо перегляду 228 договорів оренди земельних ділянок в частині збільшення розміру орендної плати відповідно до ставок, встановлених рішенням Могилів-Подільської міської ради від 30.06.2021 № 249 "Про встановлення податку на майно на території Могилів-Подільської міської ради" та надходження до бюджету громади орендної плати за користування земельними ділянками сільськогосподарського призначення та несільськогосподарського призначення в загальній сумі 9090151,14 грн (пункт 1 висновків Акту ревізії);

- вжити заходи щодо укладання договорів оренди земельних ділянок під проектними дорогами відповідно до вимог ст. 126 Земельного кодексу України та надходження до бюджету громади орендної плати за користування земельними ділянками під проектними дорогами в загальній сумі 147675,48 грн (пункт 2 висновків Акту ревізії).

- вичерпну інформацію про вжиті заходи з усунення виявлених порушень разом із завіреними копіями підтверджуючих первинних, розпорядчих та інших документів надати Управлінню до 25.07.2023.

З доданої до позовної заяви копії вимоги Управління від 28.06.2023 № 260211-13/2099-2023 "Про усунення виявлених порушень" можливо встановити, що Могилів-Подільський міськвиконком отримав таку вимогу 28.06.2023 і був зобов`язаний повідомити Управління про її виконння у граничний строк до 25.07.2023.

Отже, з урахуванням дати звернення до суду з позовом про оскарження вказаної вимоги (позовну заяву з додатками здано на пошту 24.10.2024), очевидним є недотримання позивачем встановленого законом шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

У позовній заяві щодо дотримання строку звернення до суду нічого не зазначено. Також до позовної заяви не було додано клопотання про поновлення такого строку із наведенням поважних та документально підтверджених причин його пропущення.

В силу положень ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак ухвалою суду від 08.11.2024 позивачу надано час для подання заяви (клопотання) про поновлення вказаного строку із зазначенням поважних причин його пропущення та доказів на їх підтвердження.

У заяві про поновлення строку звернення до суду від 02.12.2024 представник позивача зазначає, що з початком повномасштабного вторгнення РФ на територію України та запровадження з 24.02.2024 воєнного стану Могилів-Подільська міська рада здійснює невідкладні дії щодо налагодження роботи блок-постів для захисту міста та прикордонної частини країни, приймає внутрішньо-переміщених осіб та здійснює надання різного роду юридичної та соціальної підтримки переселенцям з інших областей, а також тим особам, які перетинають кордон з Україною в бік Республіки Молдови. Таким чином, працівники Могилів-Подільської міської ради постійно задіяні в інших сферах, у вирішенні питань, які невідкладно необхідно розглядати під час воєнного стану.

Наприкінці листопада 2023 року до Вінницького окружного адміністративного суду було подано позовну заяву виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про оскарження вимоги про усунення виявлених ревізією порушень, однак у відкритті провадження в адміністративній справі за таким позовом було відмовлено.

Також представник позивача посилається на те, що юридичний відділ апарату міської ради та виконкому створений з 10.07.2024 відповідно до рішення 44 сесії Могилів-Подільської міської ради 8 скликання від 08.07.2024 № 1065 "Про внесення змін до структури, чисельності, штатів апарату міської ради та її виконавчих органів". В свою чергу, вказаним рішенням з 16.09.2024 ліквідовано відділ кадрової та правової роботи апарату міської ради та виконкому. Однак під час вказаної ліквідації відділу не було створено комісії з приймання-передачі документів, а тому акти приймання-передачі відсутні і працівниками новоствореного юридичного відділу апарату міської ради та виконкому не було можливості ознайомитись з матеріалами проведеної ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради за період з 01.01.2019 по 28.02.2023, складеного Акту за результатами ревізії № 11-30/6 від 02.06.2023 року та рішенням (вимоги) Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 28.06.2023 № 260211-13/2099-2023 "Про усунення виявлених порушень".

Оцінюючи наведені представником позивача причини пропуску строку звернення до суду, суд зауважує, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Тобто законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 121 КАС України суд поновлює процесуальний строк, якщо визнає причини його пропуску поважними. Водночас поважність причин повинен доводити скаржник (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 806/2321/16).

Причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Відтак поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Водночас не звернення до суду з позовом за захистом свої прав через неналежне використання своїх процесуальних прав не є поважною причиною пропуску строку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17.09.2020 у справі № 640/12324/19.

Як на підставу поважності пропуску строку звернення до суду представник позивача посилається на введення в Україні воєнного стану.

Дійсно, у зв`язку з військовою агресією Російською Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який надалі неодноразово продовжувався та діє дотепер.

Відповідно до ст. 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII "Про правовий режим воєнного стану" (далі Закон № 389-VIII) воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

За змістом статті 9 Закону № 389-VIII в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Згідно зі ст. 12-2 Закону № 389-VIII в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Приписами статті 26 Закону № 389-VIII передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Отже, незважаючи на введення в Україні воєнного стану, Вінницький окружний адміністративний суд своєї роботи не припиняв, здійснював та здійснює свої повноваження, що визначені Конституцією та законами України.

Відтак необхідно перевірити, яким чином введення на території Україні, в тому числі на території Вінницької області, могло об`єктивно перешкодити позивачу своєчасно звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів у спірних правовідносинах. При цьому, яке вже зазначалося вище, саме позивач зобов`яаний довести існування таких об`єктивних перешкод.

Як випливає зі змісту поданого клопотання, позивач посилається на запровадження воєнного стану в країні як на поважну причину пропуску строку звернення до суду. Водночас, у поданих матеріалах відсутні будь-які конкретні докази, які б підтверджували, що саме запровадження воєнного стану спричинило неможливість своєчасного звернення до суду.

Посилання на загальні обставини, пов`язані з воєнним станом, не є достатньою підставою для визнання причин пропуску строку поважними.

Крім того, позивачем не наведено жодних конкретних обставин, які б об`єктивно, внаслідок введення воєнного стану, перешкоджали йому звернутися до суду з цим позовом у встановлений законом строк. У матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували, що введення воєнного стану дійсно створило умови, за яких подання позову було неможливим. Позивач також не зазначив, які конкретні події чи обставини, спричинені воєнним станом, фактично обмежили його можливість реалізувати право на судовий захист.

Фактична відсутність будь-яких доказів чи обґрунтованих пояснень, що підтверджують реальні причини пропуску строку, свідчить про необґрунтованість клопотання про його поновлення. Це дає підстави для висновку, що посилання на воєнний стан у даному випадку має суто загальний характер і не підтверджує поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Верховний Суд у постанові від 25.08.2022 у справі № 240/3771/21 вказав на те, що введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Питання поновлення або наявності підстав для продовження відповідного процесуального строку вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у відповідній заяві.

Отже, саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу заявника, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Суд зазначає, що введення воєнного стану може бути поважною причиною пропущення процесуального строку якщо це пов`язано не з загальними, а конкретними причинами, що практично, а не теоретично, заважали вчасно виконати процесуальну дію.

Натомість позивач таких конкретних причин не наводить, як і не надає доказів, які б вказували на поважні причини пропуску строку звернення до суду з позовом. Також позивачем не доведено, що між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану є безпосередній, прямий причинний зв`язок.

Крім того, позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження того, що наведені у клопотанні підстави для поновлення строку звернення дійсно пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи (яка "сама повинна цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки") та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк, звернення до суду з адміністративним позовом.

Суд звертає увагу, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними (див. правову ухвали Верховного Суду від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Суд вважає, що в даному випадку позивач не може та не повинен намагатись отримати вигоду від ситуації, яка склалася в державі, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі щодо вчасного звернення до суду з адміністративним позовом.

Відтак наведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду не можуть визнаватися поважними, оскільки є непідтвердженими та, відповідно, не свідчать про об`єктивну неможливість позивача своєчасно звернутися до суду з цим позовом внаслідок введення на території України воєнного стану.

При цьому суд враховує, що свої доводи з приводу неспроможності своєчасно звернутися до суду з цим позовом позивач не доводить жодними належними та допустимими доказами, посилаючись виключно на загальні факти та події, без пояснення того, яким чином ці факти і події об`єктивно перешкодило йому вчасно звернутися до суду.

Як на підставу поважності пропуску строку звернення до суду представник позивача посилається на те, що у листопаді 2023 року виконавчий комітет Могилів-Подільської міської ради звертався до суду з позозом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, однак у відкритті провадження за таким позовом було відмовлено.

Перевіряючи вказані твердження суд встановив, що згідно з відомостями з КП "ДСС" виконавчий комітет Могилів-Подільської міської ради дійсно раніше звертався до суду з адміністративним позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області щодо оскарження його рішень та дій, пов`язаних з вимоги від 28.06.2023 № 260211-13/2099/2023 "Про усунення виявлених порушень", однак не в листопаді 2023 року, як зазначає представник позивача.

Так, 23.07.2024 до Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку Акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради за період з 01.01.2019 по 28.02.2023, який викладений к пункті 2.6 Акту ревізії, в частині недоотримання Могилів-Подільською міською радою доходів від орендної плати.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду № 120/9716/24 від 29.07.2024 у відкритті провадження у справі за вказаним позовом відмовлено на підставі п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України.

Крім того, 16.08.2024 до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла аналогічна позовна заява виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку Акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради за період з 01.01.2019 по 28.02.2023, який викладений к пункті 2.6 Акту ревізії, в частині недоотримання Могилів-Подільською міською радою доходів від орендної плати.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду № 120/10957/24 від 21.08.2024 у відкритті провадження у справі за вказаним позовом відмовлено на підставі положень ч. 5 ст. 170 КАС України, оскільки повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Отже, з огляду на дати звернень позивача до суду з вищевказаними позовами, можна дійти висновку, що звернення до суду мало місце вже після закінчення встановленого законом строку звернення до адміністративного суду, а саме через рік після оформлення вимоги Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 28.06.2023 № 260211-13/2099-2023 про усунення виявлених ревізією порушень.

При цьому сам факт звернення до суду з відповідними позовними заяви, які не були прийняті до судового розгляду, не перериває та не зупиняє встановленого законом строку звернення до адміністративного суду та не є свідченням поважності причин його пропущення, як помилково вважає представник позивача, тим паче з урахування тієї обставини, що на момент первинного звернення до суду у спірних правовідносинах такий строк вже був істотно пропущений позивачем.

Крім того, поважність причин пропущення строку звернення до суду з цим позовом представник позивача обґрунтовує також з посиланням на внесення змін до структури, чисельності та штатного розписку апарату міської ради відповідно до рішення 44 сесії Могилів-Подільської міської ради 8 скликання від 08.07.2024 № 1065 "Про внесення змін до структури, чисельності, штатів апарату міської ради та її виконавчих органів" та пов`язаними із пертурбаціями.

Утім, суд звертає увагу на те, що відповідні внутрішньоорганізаційні зміни, знову-таки, відбулися вже після завершення строку звернення до адміністративного суду. Однак навіть у такому разі ці зміни, зокрема реорганізація структури апарату міської ради, не є тими факторами, що впливають на перебіг встановленого законом строку звернення до адміністративного суду та можуть бути підставою для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду. До того позивач не надав жодних належних й допустимих доказів, які підтверджували неможливість звернення до суду з цим позовом в умовах функціонування ліквідованого відділу кадрової та правової роботи, притягнення до дисциплінарної відповідальності посадових осіб за неналежне виконання своїх посадових обов`язків, зокрема бездіяльність щодо оформлення позовної заяви до суду, тощо. Також не надано суду жодних вмовтивованих та переконливих пояснень щодо того, як саме проведена реорганізація вплинула на пред`явлення цього адміністративного позову до суду і чому цього не було зроблено своєчасно у встановлений законом строк.

Таким чином, незважаючи на залишення позовної заяви без руху та надання позивачу можливості подати клопотання про поновлення строку звернення до суду з доказами на його підтвердження, позивач у поданому клопотанні не навів поважних причин, які б унеможливили його звернення до суду в межах встановленого законом строку, а обставини, на які він посилається, не свідчать про існування об`єктивних перешкод у реалізації ним свого права на судовий захист в межах такого строку.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду є безпідставним, необґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає.

Згідно з рішенням ЄСПЛ від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до іншої практики ЄСПЛ (справи "Пелевін проти України", № 24402/02, рішення від 20 травня 2010 року, п. 27; "Наталія Михайленко проти України", № 49069/11, рішення від 30 травня 2013 року, п. 31) право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до частини першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Наведені норми кореспондуються з положеннями п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України, згідно з яким позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 КАС України.

З огляду на викладене і враховуючи те, що позивач подав позов після закінчення строку, встановленого законом та при цьому не навів поважних причин його пропуску та не надав доказів на їх підтвердження, позовну заяву виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради належить повернути особі, яка її подала, на підставі вищезазначених положень закону.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 248, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву виконавчого комітету Могилів-Подільської міської ради до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування пунктів вимоги про усунунення виявлених ревізією порушень повернути позивачу разом з доданими до заяви документами.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

2) на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана суддею 09.12.2024.

Суддя Сало Павло Ігорович