Справа № 240/21725/24
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2024-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 грудня 2024 року м. Житомир справа № 240/21725/24

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглянувши позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до Любарського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області про визнання протиправною постанову, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до Любарського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області про визнання протиправною постанову про накладення штрафу, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою від 12.11.2024 позовну заяву залишено без руху для надання позивачем доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_1 засвідчувати докази від імені позивача; докази сплати судового збору в розмірі 3028,00 грн.

Ухвалу доставлено в електронний кабінет відповідача 18.11.2024, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

03.12.2024 відповідач надіслав до суду заяву про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на відсутність бюджетного фінансування та докази на підтвердження повноважень ОСОБА_1 засвідчувати докази від імені позивача.

Вирішуючи питання наявності підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

З даної норми вбачається, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Приписами ст.8 ЗУ "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Правила відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати закріплені в ст.8 Закону України "Про судовий збір", яка передбачає вказані можливості щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру чи звільнення від сплати судового збору виключно для фізичних осіб.

Системний аналіз ст.ст. 132, 133 КАС України та ст.8 Закону України "Про судовий збір", дає підстави вважати, що суд, виключно у випадку звернення до суду фізичної особи, враховуючи її майновий стан, може своєю ухвалою зменшити такій фізичній особі розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити її від оплати судових витрат повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити такій фізичній особі сплату судових витрат на визначений строк.

Аналогічна правова позиція, викладена Верховним Судом в ухвалі від 29.12.2017 по справі №826/11019/15 (К/9901/2084/17), від 25.01.2023 року по справі №480/11660/21

Крім того, якщо бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не може бути підставою для відстрочення чи звільнення від сплати судового збору. Отже, відсутність бюджетного фінансування не є підставою для звільнення відповідача від законодавчо встановленого обов`язку зі сплати судового збору чи відстрочення виконання такого обов`язку.

Зазначеної позиції підтримується Сьомий апеляційний адміністративний суд в ухвалах від 27.11.2024 справа №120/1029/24.

Слід зазначити, що позивач, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, а тому відсутність коштів на сплату судового збору, не повинна впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Враховуючи, що звільнення, відстрочення, розстрочення від сплати судового збору на певний строк є правом, а не обов`язком суду, суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Станом на 05.12.2024 позивач у визначений строк недоліки позовної заяви не усунув, а тому позовну заяву слід повернути.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до Любарського відділу державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області про визнання протиправною постанову, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.В. Капинос