Справа № 357/15563/24
Суддя: Попович О. В.
Дата ухвалення: 2024-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ровадження № 2-а/362/69/24
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"04" грудня 2024 р.

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Поповича О.В. отримав і перевірив на предмет відповідності вимогам закону матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності й

установив:

25 жовтня 2024 року позивач через представника адвоката Яценко Д.С. звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області засобами електронної пошти із засвідченням кваліфікованим електронним підписом (час направлення 18:18, дата реєстрації в суді 28 жовтня 2024 року) з указаною позовною заявою з вимогою скасувати постанову тимчасово виконуючого обов`язки начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_2 від 05 жовтня 2024 року № 2552 про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 210-1 КУпАП, у розмірі 17 000,00 грн.

Білоцерківський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 30 жовтня 2024 року передав матеріали справи за територіальною підсудністю для розгляду до Васильківського міськрайонного суду Київської області. При цьому цей шляхом направлення запиту до Єдиного державного демографічного реєстру визначив, що зареєстрованим місцем проживання позивача є АДРЕСА_1 .

04 грудня 2024 року матеріали позовної заяви надійшли до Васильківського міськрайонного суду Київської області та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями передані для розгляду судді Поповичу О.В.

За змістом частин першої, другої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви, з-поміж іншого, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Одночасно із позовною заявою подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, обґрунтовану тим, що позивач не був обізнаний про факт винесення оскаржуваної постанови 05 жовтня 2024 року, адже позивач не перебуває на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_3 та не міг вчасно отримати її копію.

При цьому суд установив, що відповідно до матеріалів позовної заяви, а саме доданої до неї копії протоколу про адміністративне правопорушення від 05 жовтня 2024 року щодо ОСОБА_1 за частиною третьою статті 210-1 КУпАП останньому повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення о 10:10 18 жовтня 2024 року в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_4 , тоді як оскаржувану постанову винесено 05 жовтня 2024 року ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_5 05 жовтня 2024 року.

Отже, проаналізувавши аргументи вказаної заяви, додані до позовної заяви документи, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску вказаного строку.

Однак, ознайомившись із матеріалами позовної заяви, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам процесуального закону з таких підстав.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За правилами частини шостої цієї ж статті якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

У порушення зазначених вимог позовна заява не містить:

- поштовий індекс позивача;

- реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта представника позивача;

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету як позивача, так і представника позивача.

При цьому згідно абзацом першим частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Також суд зазначає, що:

- в порушення пункту 7 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві не зазначено відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- в порушення пункту 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві не зазначено обґрунтування порушення оскаржуваною постановою прав позивача;

- в порушення пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві не зазначено власного письмового підтвердження позивача (його представника) про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

При цьому в контексті невідповідності позовної заяви вимогам пункту 9 частини п`ятої статті 160 КАС України суд зазначає, що зазначена вимога процесуального закону розкривається у тому, що неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Відтак, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи (свобода, інтерес), яке порушується у конкретних правовідносинах.

Частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

У Рішенні від 25 листопада 1997 року № 6-зп КСУ зазначив, що частину другу статті 55 Конституції України необхідно розуміти так, що кожен, тобто громадянин України, іноземець, особа без громадянства має гарантоване державою право оскаржити в суді загальної юрисдикції рішення, дії чи бездіяльність будь-якого органу державної влади, органу місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх рішення, дія чи бездіяльність порушують або ущемляють права і свободи громадянина України, іноземця, особи без громадянства чи перешкоджають їх здійсненню, а тому потребують правового захисту в суді.

Водночас обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

При цьому позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права, свободи чи інтереси рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. Водночас, задоволення відповідних вимог особи можливе лише в разі об`єктивної наявності порушення, тобто встановлення, що рішення, дія або бездіяльність протиправно породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин.

Разом з цим, порушення вимог закону рішенням, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для судового захисту, оскільки обов`язковою умовою такого є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями (бездіяльністю) чи рішенням з боку відповідача, зокрема, наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

За правилами частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Абзацом другим частини другої статті 169 КАС України обумовлено, що якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 18 цього Кодексу.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду оформленої відповідно до вищенаведених вимог статті 160 КАС України позовну заяву разом із її копіями відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд

постановив:

1. Прийняти позовну заяву до свого провадження.

2. Визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду.

3. Залишити без руху позовну заяву.

4. Надати позивачу строк у п`ять днів із дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, наведених у мотивувальній частині ухвали.

5. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута.

6. Направити (вручити) позивачу та/або його представнику копію цієї ухвали.

7. Відповідно до частини другої статті 169 КАС України роз`яснити адвокату Яценку Данилу Сергійовичу визначений статтею 18 указаного Кодексу обов`язок зареєструвати електронний кабінет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскаржується.

Суддя О.В. Попович