Справа № 520/30595/24
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2024-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

04 грудня 2024 р. № 520/30595/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Горшкової Ольги,

секретарі судового засідання: Кандиби Юлії,

представника відповідача - Карпенко В.О.,

представника третьої особи - Крупської К.М.,

розглянувши в порядку відкритого судового засідання заяви відповідача та третьої особи про залишення позовної заяви без розгляду по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (м. Київ), треті особи: Друга кадрова комісія з добору на вакантні посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора, Офіс Генерального прокурора України про визнання протиправним рішення та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати противоправним рішення Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України в особі державного виконавця - заступника начальника відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Заєць Тетяни Ігорівни;

- скасувати постанову про закінчення виконавчого провадження від 04.07.2024 №74947042.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.11.2024, з урахуванням вимог ст. 287 КАС України, відкрито провадження в адміністративній та призначено розгляд справи.

У судове засідання, призначене на 04.12.2024 прибули відповідач та третя особа. Позивач, повідомлений судом про дату, час та місце проведення, не прибув, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

В обґрунтування своєї правової позиції щодо непропущення строку звернення до суду з адміністративним позовом, позивач вказав, що про порушення своїх прав дізнався лише 03.11.2024. Також вказав, що станом на день подачі адміністративного позову так і не отримав копію постанови про закінчення виконавчого провадження від 04.07.2024 №74947042. На підставі вищевикладеного позивач просив суд відмовити у задоволенні заяв про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідач надав до суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду, в якій зазначив, що виконавчим органом, відповідно до положень ст. 28 Закону України "Про виконавче провадження" було направлено ОСОБА_1 оскаржувану постанову в системі Електронний суд, на підтвердження чого надано повідомлення про доставку документа з АСВП до електронного кабінету ЄСІТС №843045, відповідно до якої, постанова про закінчення виконавчого провадження від 04.07.2024 №74947042 доставлена до особистого кабінету позивача. Враховуючи наведені обставини, на думку відповідача, ОСОБА_1 пропустив десятиденний строк на оскарження поставнови про закінчення виконавчого провадження, наслідком чого є залишення позовної заяви без розгляду.

Позивач надав до суду відповідь на відзив, в якій заперечував проти заяви відповідача про залишення позовної заяви без рогляду, зазначивши, що надане повідомлення про доставку виконавчого документа не є доказом, яке підтверджує належне надіслання спірної постанови в розумінні ст. 28 Закону України "Про виконавче провадження".

Третя особа - Офіс генерального прокурора України, надала до суду пояснення по справі, в яких також вказувала на порушення позивачем десятиденного строку звернення до суду, просила залишити позовну заяву без розгляду.

Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі та надаючи оцінку заявам про залишення позовної заяви без розгляду, зазначає наступне.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.08.2021 по справі №520/15316/21, яке залишено без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 18.01.2022, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення Другої кадрової комісії з добору на вакантні посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора від 29.09.2020 в частині про неуспішне проходження добору на зайняття вакантної посади прокурора в Офісі Генерального прокурора позивачем. Зобов`язано Другу кадрову комісію з добору на вакантні посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора за результатами співбесіди на зайняття вакантної посади прокурора в Офісі Генерального прокурора позивачем прийняте відповідне рішення з урахуванням висновків суду. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

На вимогу позивача, 18.12.2023 Харківським окружним адміністративним судом було видано виконавчий лист по справі №520/15316/21.

07.05.2024 Департаментом державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, на підставі заяви стягувача про примусове виконання, виконавчого листа №520/15316/2020, виданого 18.12.2023 Харківським окружним адміністративним судом, прийнято постанову про відкриття виконавчого провадження №74947042.

Постановою Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України від 04.07.2024 закінчено виконавче провадження №74947042.

Відповідно до повідомлення про доставку документа з АСВП до електронного кабінету ЄСІТС від 04.07.2024, постанова про закінчення виконавчого провадження 04.07.2024 о 12:37:36 була доставлена до електронного кабінету ОСОБА_1 .

Як вказує позивач у позовній заяві, 30.10.2024 позивач звернувся до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (м. Київ) з заявою про отримання інформації щодо розгляду заяв, щодо виконавчого провадження та отримання документів виконавчого провадження по адміністративній справі № 520/15316/2020. Однак на вказану заяву відповіді не отримав.

В позовній заяві та у відповіді на відзив, ОСОБА_1 наголошує, що тільки 03.11.2024 дізнався про прийняття та зміст постанови про закінчення виконавчого провадження від 04.07.2024 №ВП № 74947042.

Джерел отримання вказаної інформації позивач суду не повідомив.

Вирішуючи питання щодо строку звернення позивача до суду з вказаним позовом, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Із пункту 1 частини 1 статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до приписів частини 5 статті 74 Закону України "Про виконавче провадження" рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження рішення відповідача, на які позивач посилається як на поважні, суд керується оцінкою та аналізом всіх наведених у заяві про поновлення строку на звернення до суду зі скаргою доводів, а також із того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього кодексу.

Пунктами 6, 7 частини п`ятої статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Отже, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на пред`явлення позову, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, в тому числі подання її у строки, встановлені КАС України або іншими законами, для чого особа має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Зазначеного висновку дійшла колегія Верховного суду в постанові №640/25034/19 від 18.02.2021.

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про ЄСІТС.

У газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.

У пункті 110 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначено, що підсистеми (модулі) ЄСІТС, зазначені в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).

05 жовтня 2021 року є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Відповідно до пункту 3 розділу І Положення про ЄСІТС (тут і далі в редакції, чинній на час ухвалення рішення судом) ЄСІТС - це сукупність інформаційних та телекомунікаційних підсистем (модулів), які забезпечують автоматизацію визначених законодавством та цим Положенням процесів діяльності судів, органів та установ в системі правосуддя, включаючи документообіг, автоматизований розподіл справ, обмін документами між судом та учасниками судового процесу, фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, складання оперативної та аналітичної звітності, надання інформаційної допомоги суддям, а також автоматизацію процесів, які забезпечують фінансові, майнові, організаційні, кадрові, інформаційно-телекомунікаційні та інші потреби користувачів ЄСІТС.

Згідно із підпунктом 5.8 пункту 5 розділу І Положення про ЄСІТС офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Відповідно до пункту 8 Положення про ЄСІТС підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (https://cabinet.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав. Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку (пункт 10 Положення про ЄСІТС).

Як вбачається з КП "ДСС", ОСОБА_1 зареєстрований в ЄСІСТ. Суд звертає увагу, що сукупність таких обставин, як подання 26.10.2023 заяви про видачу виконавчого листа у справі №520/15316/2020 до Харківського окружного адміністративного суду саме через особистий кабінет в системі Електронний суд, звернення до суду із даним позовом також через систему Електронний суд, додатково підтверджують обставни, що ОСОБА_1 є користувачем ЄСІСТ, який має доступ до інформації, яка оброблена в ЄСІСТ.

Відповідно до ч. 2 статті 28 Закону «Про виконавче провадження» документи виконавчого провадження надсилаються виключно в електронній формі органам та особам, які мають електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), яка забезпечує обмін документами. Крім того, документи виконавчого провадження можуть бути надіслані додатково на підставі письмового звернення таких осіб за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі.

Як вже було встановлено судом, з урахуванням положень вищевказаної норми права, оскаржувана постанова була направлена відповідачем стягувачу через підсистему ЄСІТС 04.07.2024 та відповідно до повідомлення №843045 про доставку документу з АСВП до електронного кабінету ЄСІТС ОСОБА_1 , постанова отримана 04.07.2024, 12:37:36.

Таким чином, починаючи з 04.07.2024 ОСОБА_1 , як користувач ЄСІТС, був обізнаний про прийняття відповідачем постанови про закінчення виконавчого провадження № 74947042 від 04.07.2024, а отже і про порушення своїх прав, як сторона виконавчого провадження, а тому кінцева дата оскарження вказаної постанови є 16.07.2024. Однак, з вказаним адміністративним позовом позивач звернувся тільки 04.11.2024.

Щодо посилань позивача на те, що відповідно до вимог Закону України "Про виконавче провадження", всі документи ВП повинні були надсилатися стягувачу поштовим відправленням за його поштовою адресою - АДРЕСА_1 , зазначеного у заяві та виконавчому документі, суд зазначає наступне.

Надсилання документів виконавчого провадження урегульований положеннями ст. 28 Закону «Про виконавче провадження», яка встановлює відповідний порядок направлення документів виконавчого провадження у спосіб чітко визначений вказаної нормою права.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 є користувачем ЄСІСТ, який має з 29.07.2022 доступ до інформації, яка оброблена в ЄСІСТ, зокрема й до матеріалів ВП 74947042, відповідно до індивідуального ідентифікаційного доступу: А7Е8713А3ВБ2, приймаючи до уваги те, що частина 2 ст. 28 ЗУ "Про виконавче провадження" передбачає обов`язкове направлення документів виконавчого провадження особам, які мають електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) виключно в електронній формі, а постанова про закінчення виконавчого провадження №74947042 від 04.07.2024 не відноситься до переліку постанов, які державний виконавцеь зобов`язаний направляти адресату засобами поштового зв`язку в силу вимог закону, зважаючи на те, що за письмовим зверненням осіб документи виконавчого провадження можуть бути додатково надіслані за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі, суд вважає необґрунтованими висновки позивача про те, що обставини розгляду судом справи №520/15316/2020 не з використанням ЄСІСТ, а також ненаправлення виконавцем саме засобами поштового зв`язку оскаржуваної постанови за заявою позивача є обґрунтованими та поважними причинами звернення позивача до суду із адміністративним позовом саме в листопаді 2024 року.

Щодо зауваження позивача відносно того, що обставиною, що перешкоджала йому отримувати матеріали ВП в електроній формі є факт перебування заявника/стягувача в зоні можливих бойових дій відповдіно до Постанови КМУ №1364 "Деякі питання формування переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих РФ", суд вважає за необхідне вказати, що одночасно ж наведені позивачем обставини не перешкодили йому звернутися до суду із вказаними адміністративним позовом саме через систему Електроний суд незважаючи на те, що вказана постанова є чинною й станом на час розгляду справи.

Відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про виконавче провадження», особи, які беруть участь у виконавчому провадженні, зобов`язані сумлінно користуватися усіма наданими їм правами з метою забезпечення своєчасного та в повному обсязі вчинення виконавчих дій.

Частиною першою статті 19 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено права та обов`язки сторін виконавчого провадження, де чітко вказано, що сторони виконавчого провадження мають право ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії, заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали, заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом.

Наказом Міністерства юстиції України від 05.08.2016 № 2432/5 затверджено Положення про автоматизовану систему виконавчого провадження (далі - Положення).

Пунктом 2 Розділу І Положення вказано, що автоматизована система виконавчого провадження - комп`ютерна програма, що забезпечує збирання, зберігання, облік, пошук, узагальнення, надання відомостей про виконавче провадження, формування Єдиного реєстру боржників та захист від несанкціонованого доступу.

Згідно з пунктом 4 Розділу І Положення користувачами системи є, зокрема, сторони виконавчого провадження.

Таким чином, сторони виконавчого провадження (боржник, стягувач) мають право і можливість знайомитися з матеріалами виконавчого провадження, прийнятими рішеннями та винесеними постановами через мережу Інтернет з використанням ідентифікатору доступу до виконавчого провадження, а отже, у разі отриманні постанови про відкриття виконавчого провадження, відповідно можуть бути обізнані про всі прийняті державним виконавцем подальші рішення та винесені постанови в рамках конкретного виконавчого провадження.

Частиною другою статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. На цьому ж наголошено і у частині першій статті 45 цього Кодексу, якою передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Підсумовуючи суд зазначає, що наведені правові норми КАС України конкретизують характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Аналогічні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 31.01.2023 р. справа №420/7598/22.

Враховуючи вказані положення законодавства, учасник виконавчого провадження обґрунтовано покладається на отримання протягом розумного строку відповідних документів (відомостей) від виконавця, однак таке очікування не може бути надто тривалим.

У випадку неотримання відповідних документів (відомостей) протягом тривалого часу та невжиття відповідних заходів учасником виконавчого провадження, спрямованих на таке отримання, застосуванню підлягає презумпція обов`язку особи знати про стан своїх прав у виконавчому провадженні.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 31.01.2023 у справі № 420/7598/22.

Отже, учасник виконавчого провадження, який звернувся з заявою про вчинення відповідних виконавчих дій, може вважатися обізнаним про вчинення таких дій виконавцем з урахуванням розумності строку, який минув з дати звернення із заявою про вчинення виконавчих дій до виконавця. Розумність такого строку суд визначає з урахуванням конкретних обставин справи (строків, встановлених Законом "Про виконавче провадження", термінів поштового обігу кореспонденції, повідомлення учасників виконавчого провадження електронною поштою, фактичного доступу учасника виконавчого провадження до автоматизованої системи виконавчих проваджень тощо).

Вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який за заявою сторони чи з своєї ініціативи може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк.

Поновлення пропущеного строку для подання позову відбувається виходячи із поважності причин його пропуску. Поважними визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальних дій.

Суд вважає, що не реалізація позивачем права на своєчасне звернення до суду в даному випадку зумовлена його власною поведінкою та зазначає, що виявлення наміру отримати судовий захист порушеного права не надає права позивачу на пропуск строку звернення до адміністративного суду та не збільшує обсяг його процесуальних прав, встановлених законом.

Пунктом 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Приписами статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, з огляду на те, що судом виявлено обставини пропущення позивачем строку на звернення до суду після відкриття провадження у справі та не встановлено поважності підстав для його поновлення, а також, у зв`язку з відсутністю заяви позивача про поновлення строку, то суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду та задоволення заяв відповідача та третьої особи.

Керуючись статтями 121, 122, 123, 240, 248, 256, 287, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Визнати причини пропуску строку звернення до суду із даним позовом неповажними.

Заяви відповідача та третьої особи про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (м. Київ), треті особи: Друга кадрова комісія з добору на вакантні посади прокурорів в Офісі Генерального прокурора, Офіс Генерального прокурора України про визнання протиправним рішення та скасування постанови.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення ухвали.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ольга ГОРШКОВА