Справа № 160/29529/23
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2024-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 грудня 2024 року м. Дніпросправа № 160/29529/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

розглянувши в письмовому провадженні в м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року (суддя Царікова О.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, в якому позивач просить:

визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо обчислення та виплати ОСОБА_1 пенсії з грошового забезпечення, без урахування індексації, зазначеної у довідці Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.07.2022 №2047;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії з 08.07.2020 у розмірі, який обчислений з урахуванням індексації, зазначеної у довідці Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 29.05.2023 №1517.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 08.07.2020 Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області позивачу призначено пенсію на підставі подання ГУНП в Дніпропетровській області, грошового атестату №45 від 10.07.2020, довідки №12 від 10.06.2020 про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії за 24 останні календарні місяці служби перед звільненням). Однак, в ході аналізу вказаних документів, позивачем встановлено, що йому пенсію призначено без врахування індексації, хоча остання мала постійний характер та виплачувалась у складі заробітної плати протягом останніх 24 місяців перед звільненням зі служби. Згідно довідки №1517 від 29.05.2023, наданої ГУНП в Дніпропетровській області, індексація присутня у складі грошового забезпечення, виплаченого позивачу протягом 24 останніх календарних місяців служби перед звільненням. Позивач звернувся до відповідача з заявою про перерахунок та виплату пенсії з урахуванням індексації, згідно довідки ГУНП в Дніпропетровської області за №1517 від 29.05.2023. Проте, відповідач відмовив позивачу в такому перерахунку. Зазначене стало підставою для звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року адміністративний позов задоволено.

Відповідачем на вказане рішення суду подана апеляційна скарга, в якій зазначено на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, та просить скасувати рішення суду та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, оскільки, індексація грошового забезпечення не носить постійного характеру та не належить до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, з яких обчислюється пенсія, тому для включення її до складу грошового забезпечення підстави відсутні.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області та отримує пенсію за вислугу років у відповідності до вимог Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб».

Після перерахунку пенсії позивачу стало відомо, що пенсійним органом з 08.07.2020 виплачується пенсія без врахування індексації, хоча остання мала постійний характер та виплачувалась у складі заробітної плати протягом останніх 24 місяців перед звільненням зі служби, згідно довідки №1517 від 29.05.2023, наданої ГУНП в Дніпропетровської області.

18.08.2023 позивач звернувся до відповідача із заявою про нарахування та виплату пенсії з урахуванням індексації, зазначеній у довідці №1517 від 29.05.2023, виданій ГУНП в Дніпропетровської області.

Листом «Про надання відповіді» від 12.09.2023 №44315-35660/Ц-01/8-0400/23 Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області повідомлено позивачу про те, що пенсію позивачу обчислено на підставі грошового атестату від 10.07.2020 №45 та довідки про додаткові види грошового забезпечення від 10.06.2020 №12, які надані Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області, з наступних видів грошового забезпечення: посадового окладу 3000,00 грн, окладу за спеціальним званням 2200,00 грн, 50% надбавки за стаж служби 2600,00 грн, середньомісячної суми додаткових видів грошового забезпечення за 24 місяці 6627,30 грн. Всього грошове забезпечення 14427,30 грн, розмір пенсії 68% від грошового забезпечення складає 9810,56 грн. Виплата пенсії з 01.012023 здійснюється у розмірі 12684,04 грн з урахуванням вимог Постанов №118 та №168. Додатково повідомлено, що оскільки матеріальна допомога для вирішення соціально-побутових питань, матеріальна допомога на оздоровлення, індексація, надбавка за несення служби у нічний час, компенсація за невикористану відпустку, додаткова доплата до грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 №375, не носять постійного характеру та не належать до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, з яких обчислюється пенсія, для включення їх до складу грошового забезпечення підстави відсутні.

Вважаючи таку позицію відповідача протиправною, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Статтею 1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 №2011-XII (далі -Закон №2011-XII) визначено, що соціальний захист військовослужбовців - діяльність (функція) держави, спрямована на встановлення системи правових і соціальних гарантій, що забезпечують реалізацію конституційних прав і свобод, задоволення матеріальних і духовних потреб військовослужбовців відповідно до особливого виду їх службової діяльності, статусу в суспільстві, підтримання соціальної стабільності у військовому середовищі.

Відповідно до статті 9 Закону №2011-XII, до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення (частина друга).

Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця (частина третя).

Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, осіб начальницького і рядового складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції чи Державній кримінально-виконавчій службі України, та деяких інших осіб визначено Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ (далі -Закон №2262-ХІІ).

Відповідно дост.43 Закону №2262-ХІІпенсії особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11.11.2015 № 988 (далі - Постанова № 988), грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Відповідно до Постанови № 988 поліцейські мають право на виплату доплати за службу в нічний час; доплату за науковий ступінь кандидата або доктора наук з відповідної спеціальності; доплату за вчене звання у разі, коли особа займає посаду, що пов`язана з педагогічною або науковою діяльністю, і має вчене звання доцента (старшого наукового співробітника).

До одноразових додаткових видів грошового забезпечення належать виплати матеріальної допомоги для оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань.

Пунктом 3 розділу І Порядку № 260 передбачено, що грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Порядком №260 установлено такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за специфічні умови проходження служби в поліції (пункт 4 розділу ІІ Порядку № 260); надбавка за безперервний стаж на шифрувальній роботі (пункт 5 розділу ІІ Порядку № 260); надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць (пункт 6 розділу ІІ Порядку № 260); надбавка за службу в умовах режимних обмежень (пункт 7 розділу ІІ Порядку № 260); надбавка за почесне звання заслужений (пункт 8 розділу ІІ Порядку № 260); доплата за науковий ступінь з відповідної спеціальності (пункт 9 розділу ІІ Порядку № 260); доплата за вчене звання (пункт 10 розділу ІІ Порядку № 260); доплата за службу в нічний час (пункт 11 розділу ІІ Порядку № 260).

Пунктом 7 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 № 3-1, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.02.2007 за № 135/13402, визначено, що для призначення пенсії за вислугу років і по інвалідності подаються такі документи, зокрема грошовий атестат, або довідка про розмір грошового забезпечення, і довідка про додаткові види грошового забезпечення, які заявник отримував протягом останніх 24 місяців підряд перед місяцем звільнення з військової служби.

Статтею 18 Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» від 05.10.2000 №2017-III (далі -Закон №2017-III) встановлено, що законами України з метою надання соціальної підтримки населенню України в цілому та окремим категоріям громадян встановлюються державні гарантії, зокрема, щодо індексації доходів населення з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін.

Згідно частини другої статті 19 Закону №2017-III, державні соціальні гарантії є обов`язковими для всіх державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності.

Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України визначено Законом України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 №1282-XII (далі -Закон №1282-XII).

Відповідно до статті 1 Закону №1282-XII, індексація грошових доходів населення встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Приписами статті 2 Закону №1282-XII встановлено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення). Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Таким чином, оскільки індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, а її правова природа полягає у підтриманні купівельної спроможності рівня заробітної плати (грошового забезпечення) внаслідок її знецінення через подорожчання споживчих товарів і послуг, вона має бути врахована у складі грошового забезпечення військовослужбовців для розрахунку пенсії за вислугу років, що забезпечує дотримання пенсійних прав осіб, звільнених з військової служби, як складової конституційного права на соціальний захист.

Аналогічну за змістом правову позицію висловлено Верховним Судом, зокрема у своїх постановах від 03.04.2019 у справі №638/9697/17, від 15.04.2019 у справі №522/9659/16-а, від 30.09.2019 у справі №751/4349/16-а.

Матеріалами справи підтверджено, що у грошовому атестаті №45, виданому позивачу Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області, а також у довідці від 29.05.2023 №1517 про доходи заступника начальника ВП начальника СВ Саксаганського ВП Криворізького ВП Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_1 за період з 01.06.2018 по 30.06.2020 наявні відомості про індексацію грошового забезпечення, яке враховується для перерахунку пенсії.

З урахуванням наведеного, колегія суддів зазначає, що при призначенні пенсії позивачу органом Пенсійного фонду безпідставно не було включено до розрахунку пенсії такої складової як індексація, а тому відмова Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, яка викладена в листі від 12.09.2023 №44315-35660/Ц-01/8-0400/23 у проведенні перерахунку розміру пенсійного забезпечення позивача з урахуванням суми індексації грошового забезпечення за останні 24 календарні місяці служби перед звільненням є протиправною.

При цьому, наведений висновок не суперечить правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої в постанові від 06.02.2019 у справі № 522/2738/17, оскільки Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 10.03.2015 (справа № 21-70а15) щодо наявності підстав для включення до складу грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, грошової допомоги на оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань та сформулювала критерії включення до нього саме тих складових, які передбачені Законом № 2262-ХІІ.

У той же час, питання включення до складу грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, отриманої індексації грошового забезпечення, не було предметом розгляду Великою Палатою Верховного Суду у справі № 522/2738/17.

Колегія суддів зазначає, що слід розрізняти спірні питання щодо врахування індексації грошового забезпечення особи при призначенні пенсії, що врегульовано положеннями ст. 43 Закону № 2262-ХІІ та її подальшому перерахунку, що врегульовано приписами ст. 63 Закону № 2262-ХІІ.

Вирішуючи питання здійснення перерахунку пенсії військовослужбовцям необхідно враховувати, що спірні правовідносини врегульовані спеціальними законодавчими актами, а саме Законом № 2262-ХІІ, яким передбачено порядок обчислення (призначення, перерахунку) пенсій військовослужбовцям, та Законом № 2011-ХІІ, яким безпосередньо визначені види (складові) грошового забезпечення військовослужбовців.

Проте наведені вище норми права не містять положень щодо віднесення індексації грошового забезпечення до видів грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, з огляду на що при вирішенні цього питання слід субсидіарно застосовувати положення спеціальних законів щодо механізму проведення індексації, її мети та правової природи (суті), зокрема Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» № 2017-ІІІ, Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» № 1282-ХІІ та Порядку № 1078.

Так, відповідно до ч.3 ст.43 Закону № 2262-ХІІ пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Також, відповідно до висновків Верховного Суду, сформованих у постанові від 03.04.2019 у справі № 638/9697/17, територіальні органи Пенсійного фонду України при обрахуванні пенсії особам, які мають право на неї відповідно до Закону № 2262-ХІІ, повинні враховувати індексацію грошового забезпечення, яка нараховувалася за час служби перед звільненням.

За таких обставин, колегія суддів доходить до переконання, що сума індексації грошового забезпечення повинна враховуватися при обрахунку пенсії територіальними органами Пенсійного фонду України та не повинна враховуватися при перерахунку пенсії, яка здійснюється відповідно до ч.3 ст.63 Закону №2262-ХІІ.

Аналогічна правова позиція встановлена у постанові від 30 січня 2024 року у справі № 580/1974/23 (реєстраційний номер в ЄДРСР 116681003) в якій Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду дійшов наступних висновків:

(1) об`єктом здійснення індексації доходів особам, зокрема, які проходили службу в органах внутрішніх справ, пенсія яким призначена згідно із Законом № 2262-XII, є їх дохід у формі пенсії (у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідної соціальної групи населення), а не розмір грошового забезпечення діючого поліцейського за прирівняною посадою до тієї, яку вони обіймали на момент звільнення з відповідних органів;

(2) суми індексації грошового забезпечення поліцейських не належать до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та не підлягають зазначенню у довідці про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) при її формуванні.

При цьому, як свідчить зміст постанови Верховного Суду у справі №480/11090/21, то в останній суд вказав наступне: «Враховуючи зазначені висновки Верховного Суду, колегія суддів дійшла висновку, що особи, які отримують пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», мають право на включення до грошового забезпечення, з якого розраховується пенсія, сум отримуваної ними індексації доходів. В іншій частині рішення судів попередніх інстанцій не оскаржується, та, відповідно, Судом не переглядається».

Отже, Верховний Суд переглядав справу в межах касаційної скарги і надавав правову оцінку наявності підстав для включення індексації до складових грошового забезпечення для розрахунку пенсії.

При цьому, Верховний Суд у справі №480/11090/21 посилається на постанови від 03.04.2019 у справі №638/9697/17, від 15.04.2019 у справі №522/9659/16-а, від 30.09.2019 у справі № 751/4349/16-а, від 30.12.2020 у справі №359/8843/16-а, від 08.02.2021 у справі № 820/4963/18, від 17.05.2021 у справі № 552/4951/17, від 26.08.2021 у справі № 240/7853/19, від 06.04.2023 у справі № 560/9664/21, предметом спору у яких були правовідносини, що стосувалися включення індексації до складових грошового забезпечення при розрахунку пенсії під час її призначення.

З таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про безпідставність вимог апеляційної скарги та, відповідно, відсутність підстав для її задоволення.

Ухвалюючи це судове рішення, колегія суддів керується ст. 322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи та надано їм належну юридичну оцінку, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко