Справа № 380/16369/24
Суддя: Сеник Роман Петрович
Дата ухвалення: 2024-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 рокуЛьвівСправа № 380/16369/24 пров. № А/857/23006/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Сеника Р.П.,

суддів Онишкевича Т.В., Судової-Хомюк Н.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 26 серпня 2024 року про повернення позовної заяви у справі № 380/16369/24 за адміністративним позовом Департаменту патрульної поліції до Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про визнання дії та бездіяльності протиправними,-

ВСТАНОВИВ:

Департамент патрульної поліції звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить:

- визнати неправомірним повідомлення від 03.06.2024 про повернення виконавчих документів без прийняття до виконання у справі №380/20698/23 про стягнення з ОСОБА_1 на користь Департаменту патрульної поліції надмірно виплаченого грошового забезпечення у сумі 7822 грн 46 коп та вартість предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився у сумі 3730 грн 27 коп;

- зобов?язати старшого державного виконавця Червоноградського відділу державної виконавчої служби у Червоноградському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, або у разі її відсутності іншу особу, що виконуватиме її функції, вирішити питання про прийняття до виконання виконавчі листи від 30.04.2024 по справі №380/20698/23.

Ухвалою суду від 05.08.2024 позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви, протягом 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Вказану ухвалу позивачу було доставлено в його електронний кабінет 05.08.2024 о 23:44 год, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Однак, у встановлений судом строк позивач вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху не виконав, недоліки позовної заяви не усунув, будь-яких клопотань процесуального характеру не подавав.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 26.08.2024 вказану вище позовну заяву на підставі п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) повернуто позивачу.

Вказану ухвалу оскаржив Департамент патрульної поліції, подавши на нього апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що відповідна ухвала є такою, що прийнята з порушенням норм процесуального права та підлягає скасуванню.

Так, 12.08.2024 представником позивача на електронну адресу Львівського окружного адміністративного суду, яка зазначена на офіційному сайті «Судова влада» скеровано клопотання про долучення платіжної інструкції №30339, для підтвердження сплати судового збору за подання відповідного позову.

Однак, незважаючи на це, ухвалою від 26.08.2024 відповідну позовну заяву повернуто.

Оскільки, представником позивача усунуто вказані недоліки у строк визначений ухвалою від 05.08.2024, вважає ухвалу суду від 26.08.2024 неправомірною.

Апелянт просив ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 26.08.2024 у цій справі скасувати, а справу направити до Львівського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Відповідач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог скаржника, виходячи із такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Так, в обґрунтування вимог апеляційної скарги представник апелянта вказала, що на електронну адресу Львівського окружного адміністративного суду нею скеровано клопотання із додатками, зокрема, платіжною інструкцією від 09.08.2024 №30339, відповідного до якого виконала вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху від 05.08.2024.

На підтвердження викладеного до матеріалів апеляційної скарги долучено скриншот з електронної пошти Gmail представника апелянта, скриншот додатків до клопотання від 12.08.2024, вказану вище платіжну інструкцію, а також примірник відповідного клопотання (без дати).

У вказаному клопотанні, зокрема, вказано про підписання такого ЕЦП. Своєю чергою, жодних доказів підписання такого клопотання кваліфікованим цифровим підписом не надано.

Ба більше, доказів одержання таких документів судом до матеріалів скарги не представлено та такі відсутні у паперових матеріалах справи №380/16369/24.

У контексті викладеного, колегія суддів зазначає, що за ч.ч. 7, 8, 10 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення).

Згідно п. 2 Положення воно визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

За п.п. 8, 9 цього Положення Підсистема «Електронний кабінет» (Електронний кабінет ЄСІТС, Електронний кабінет) - підсистема ЄСІТС, захищений вебсервіс, що має офіційну адресу в інтернеті (id.court.gov.ua), який забезпечує процедуру реєстрації користувачів в ЄСІТС, а також подальшу автентифікацію таких осіб з метою їх доступу до підсистем (модулів) ЄСІТС у межах наданих прав.

Доступ користувачів до підсистем (модулів) ЄСІТС, окрім Електронного кабінету, також може забезпечуватися за допомогою сервісу обміну даними між відповідними підсистемами (модулями) ЄСІТС та іншими інформаційними системами.

Процедура реєстрації в ЄСІТС (реєстрація Електронного кабінету, реєстрація офіційної електронної адреси) передбачає проходження запропонованої засобами Електронного кабінету процедури реєстрації з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Користувачі зобов`язані вносити повну та актуальну інформацію в Електронний кабінет в обсязі, визначеному функціональними можливостями ЄСІТС, невідкладно після створення, отримання або зміни такої інформації.

Згідно п. 24 Положення підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

За п. 26 Положення електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Згідно п. 27 Положення до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Верховний Суд у справі №466/566/22 у постанові від 08.06.2023 вказав, що суд, отримавши процесуальні документи в електронній формі, має здійснити перевірку, чи містить такий документ електронний підпис. Доступ до перевірки електронного підпису є відкритим, а тому суд має можливість та зобов`язаний достовірно встановити, що особа, яка подає процесуальний документ до суду, підписала його електронним підписом, який прирівнюється до власноручного.

Колегія суддів зауважує, що апелянт Департамент патрульної поліції зареєстрований в підсистемі «Електронний суд» та має електронний кабінет.

Ба більше, офіційною електронною адресою апелянта є .

Своєю чергою, апелянтом не наведено причин та необхідності усунення недоліків позовної заяви, яка була залишена без руху відповідно до ухвали від 05.08.2024, шляхом надсилання з особистої електронної пошти представника Департаменту патрульної поліції відповідного клопотання.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що доказів одержання відповідного клопотання судом першої інстанції відсутні, таке не зареєстроване в КП «ДСС» та не долучено до матеріалів цієї справи.

Докази усунення недоліків позовної заяви у будь-який інший спосіб апелянтом не надано.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк та наявність підстав для повернення позовної заяви, що і вчинено судом першої інстанції відповідно до ухвали від 26.08.2024.

Крім того, судом першої інстанції роз`яснено право позивача повторно звернутися до суду із позовом після усунення причин, що стали підставами для повернення позовної заяви в порядку встановленому законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.

Згідно з приписами ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Вказаних підстав для скасування ухвали суду від 26.08.2024 не встановлено.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції дійшов переконання, що суд першої інстанції, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Відповідно до ст.139 КАС України судовий збір розподілу не підлягає.

Керуючись ст. 241, 243, 308, 310, 315, 316, 320, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції - залишити без задоволення.

Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 26 серпня 2024 року у справі №380/16369/24 про повернення позовної заяви - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Р. П. Сеник
судді Т. В. Онишкевич
Н. М. Судова-Хомюк