Справа № 380/13341/24
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2024-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2024 рокусправа № 380/13341/24
м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Качур Р.П. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління майном спільної власності Львівської обласної ради, Комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Львівський палац мистецтв», за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Комунальний заклад культури Львівської обласної ради Львівський палац мистецтв, ОСОБА_2 про визнання протиправними і скасування рішень -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Управління майном спільної власності Львівської обласної ради (далі - відповідач), в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв про допуск кандидата ОСОБА_2 на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв оформлене протоколом № 1 від 17 червня 2024 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв про визнання переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв ОСОБА_2 та рекомендацію Управлінню майном спільної власності Львівської обласної ради укласти контракт з ОСОБА_2 терміном на 5 років, оформлене протоколом № 2 від 03 липня 2024 року.

- визнати протиправним та скасувати Наказ начальника управління майном спільної власності Львівської обласної ради Андрія Білоуса «Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 8 липня 2024 № 787-ОС.

Ухвалою від 02.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 26.09.2024 прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог.

Ухвалою суду від 07.10.2024 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ).

Ухвалою суду від 25.10.2024 залучено до участі у справі як співвідповідача Комісію з конкурсного відбору кандидата на посаду директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Львівський палац мистецтв (79008 м. Львів пл. Винниченка 18; ).

Ухвалою суду від 25.10.2024 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Комунальний заклад культури Львівської обласної ради Культурно мистецький центр «Львівський палац мистецтв» (79000 м. Львів вул. Коперника 17; ).

Ухвалою суду від 20.11.2024 відмовлено у задоволенні клопотання третьої особи про залучення до участі в справі Львівської обласної ради в якості третьої особи.

Ухвалою суду від 20.11.2024 прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог (вх. № 80137 від 29.10.2024).

Ухвалою суду від 04.12.2024 відмовлено у задоволенні клопотання третьої особи про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив таке.

Щодо оскарження рішення комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» про допуск кандидата ОСОБА_2 на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-митецький центр «Львівський палац мистецтв», оформленого відповідним протоколом № 1 від 17.06.2024 від 17.06.2024 вказав, що Комісія незаконно допустила до конкурсу кандидата ОСОБА_2 , оскільки його кандидатура не відповідає вимогам абзацу першого частини 1 статті 211 Закону України «Про культуру», а саме вимогам щодо стажу роботи у сфері культури не менше трьох років.

Звернув увагу суду, що на підтвердження наявності стажу у сфері культури кандидат Л. Ванькович надав комісії лише автобіографію. Водночас автобіографія не дає можливості достовірно встановити наявність такого стажу у кандидата, які зараховуються до нього. Також вказав, що в заяві на участь у конкурсі серед переліку документів, які долучені до заяви ОСОБА_3 вказав ще й посадову інструкцію начальника Відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, проте не долучив її, що підтверджується інформацією оприлюдненою на офіційному веб-сайті органу управління.

Щодо оскарження рішення Комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» про визнання переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» ОСОБА_2 та рекомендацію Управлінню майном спільної власності Львівської обласної ради укласти контракт з Л. Ваньковичем терміном на 5 років, оформленого відповідним Протоколом № 2 від 03.07.2024 вказав таке.

Оскаржуваним Протоколом № 2 від 03.07.2024 оформлено рішення конкурсної Комісії, яким визнано переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» ОСОБА_2 і рекомендовано Управлінню майном спільної власності Львівської обласної ради укласти контракт з ОСОБА_2 терміном на п`ять років.

Позивач вважає, що це рішення також прийнято з порушенням норм діючого законодавства та є таким, що підлягає скасуванню, адже цим рішенням переможцем визнано особу, яка не відповідає вимогам, встановленим абзацом першим частини 1 статті 211 Закону України «Про культуру».

Крім того вказав, що допущення комісією грубих порушень частини 1 статті 211 та статті 215 Закону України «Про культуру» тягне за собою як наслідок протиправність результатів такого конкурсу, тому вважає рішення Комісії від 03.07.2024 оформлене Протоколом № 2 протиправним.

Звертає увагу суду, що 3 липня 2024 року під час засідання Комісією допущено й інші порушення порядку проведення конкурсу. Так, станом на 3 липня 2024 року на момент проведення засідання конкурсної Комісії троє з чотирьох кандидатів на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» подали заяви про зняття з розгляду конкурсної Комісії своїх кандидатур, оскільки вважали, що комісія під час прийняття рішень не дотрималася вимог Закону України «Про культуру». Відповідно до пункту 26 Положення про проведення конкурсу, за наявності лише одного претендента на вакантну посаду конкурс не проводиться. Конкурсна комісія може прийняти рішення щодо рекомендації такого претендента на посаду керівника закладу в разі подання ним повного пакета документів та відповідності умовам конкурсу.

Позивач не згоден з процедурою проведення конкурсу та допущення до нього особи, яка не відповідає кваліфікаційним вимогам, визначеним у статті 211 Закону України «Про культуру», що у подальшому було реалізовано рішенням конкурсної комісії, оформленого Протоколом № 1 від 17.06.2024 та Протоколом № 2 від 03.07.2024

Просить позов задовольнити.

Відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву (вх. № 53683 від 15.07.2024) в якому проти позову заперечив. Вказав, що відповідно до статті 214 Закону України «Про культуру» передбачено подання документів для участі у конкурсі:

- заява про участь у конкурсі з наданням згоди на обробку персональних даних відповідно до Закону України «Про захист персональних даних»;

- автобіографія, що містить прізвище, ім`я та по-батькові, число, місяць, рік, місце народження, інформацію про громадянство, відомості про освіту, трудову діяльність, посаду (заняття), місце роботи, громадську роботу (у тому числі на виборних посадах), контактний номер телефону та адресу електронної пошти чи іншого засобу зв`язку, відомості про наявність чи відсутність судимості;

- копія документа, що посвідчує особу, копії документів про вищу освіту;

- два рекомендаційні листи довільної форми;

- мотиваційний лист довільної форми.

Зазначені документи надсилаються на поштову та електронну адреси органу управління у встановлені цією частиною строк.

Вказав, що ОСОБА_2 відповідно до цієї норми надано повний пакет документів, що відповідає встановленим вимогам законодавства та оголошенню про проведення конкурсного відбору на заміщення посади генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв».

Вважає, що перелік документів, визначений частиною третьою статті 214 Закону України «Про культуру» є вичерпним , а конкурсна комісія керувалася виключно переліком документів, передбаченим статтею 214 Закону України «Про культуру».

Щодо відсутності у кандидата стажу роботи, на яке вказує позивач зазначив, що згідно долученої до матеріалів справи посадової інструкції начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради слідує, що на начальника відділу покладено завдання, у тому числі участь у розробці програми та плану соціально-економічного та культурного розвитку громади, поданні їх на затвердження ради, організацій їх виконання та подання раді звітів про хід і результати їх виконання; забезпечує підготовку та відображення у програмі соціально-економічного та культурного розвитку громади заходів щодо сприяння роботі творчих спілок, національно-культурних товариств, асоціацій, інших громадських та неприбуткових організацій, які діють у сфері охорони здоров`я, культури, фізкультури і спорту, молодіжної політики; розробляє програми, котрі спрямовані на створення сприятливих умов національно-культурного розвитку, збереження національно-культурної спадщини, задоволення інтелектуальних та духовних потреб людини, вирішення питань, пов`язаних з діяльністю та розвитком базової мережі закладів культури, реалізацію культурно-мистецьких проектів і здійснення закладами культури заходів, що фінансуються з державного та/або місцевих бюджетів тощо. Просив у задоволенні позову відмовити.

Позивачем подано суду заяву про збільшення позовних вимог (вх. № 56961 від 26.07.2024), в якій також просить визнати протиправним та скасувати рішення комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв про визнання переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв ОСОБА_2 та рекомендацію Управлінню майном спільної власності Львівської обласної ради укласти контракт з ОСОБА_2 терміном на 5 років, оформлене протоколом № 2 від 03 липня 2024 року.

Вказану заяву обґрунтовано тим, що після звернення до суду з позовною заявою про визнання протиправним та скасування рішення конкурсної комісії , оформленого протоколом № 1 від 17.06.2024 відбулося друге засідання комісії, за результатами якого визнано переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» ОСОБА_2 . Позивач вважає, що це рішення також прийнято з порушенням норм діючого законодавства та є таким, що підлягає скасуванню, адже цим рішенням переможцем визнано особу, яка не відповідає вимогам, встановленим абзацом першим частини 1 статті 211 Закону України «Про культуру».

Вважає, що допущення комісією грубих порушень ч. 1 ст. 211, ч. 7 ст. 215 Закону України «Про культуру» тягне за собою як наслідок протиправність результатів такого конкурсу, отже рішення Комісії від 03.07.2024 оформлене протоколом № 2 від 03.07.2024 є протиправним.

Позивач надав суду відповідь на відзив (вх. № 57195 від 29.07.2024), в якому вказав, що Комісія з конкурсного відбору є єдиним органом, який має право встановлювати чи перевіряти кандидатів на відповідність кваліфікаційним вимогам передбаченим законом, крім того в частині шостій статті 215 Закону України «Про культуру» зазначено, що на першому засіданні конкурсна комісія повинна не просто розглянути такі документи, а й розглянути їх на відповідність кваліфікаційним вимогам. Тобто, комісія повинна була не лише переглянути чи кандидатами подано весь пакет документів передбачений законом, а й пересвідчитися чи підтверджується поданими документами достатню кваліфікацію на заняття відповідної конкурсної посади.

Щодо доводів відповідача про те, що стаж роботи в органах місцевого самоврядування є стажем роботи у сфері культури вказує на те, що у даній справі комісія обирала керівника на посаду комунального закладу культури, а тому стаж роботи має бути у сфері культури. Звертає увагу на те, що в положеннях про відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, начальником якого був кандидат ОСОБА_4 працював з 2019 по 2024 роки не передбачено виконання працівником даного відділу функцій та обов`язків пов`язаних зі сферою культури. До 2019 року зазначений кандидат також не мав стажу у сфері культури, адже працював на посаді менеджера ТзОВ ЛТВП «Будматеріали», був депутатом Зимноводівської сільської ради, волонтером, громадським діячем.

Просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 26.09.2024 суд прийняв заяву позивача про збільшення позовних вимог № 1.

Позивач надав суду додаткові пояснення у справі (№ вх. № 74420 від 07.10.2024), у яких просить задовольнити адміністративний позов з урахуванням пояснень. Вказав, що в структурі Зимноводівської сільської ради був передбачений окремий структурний елемент, який здійснював повноваження у сфері культури і при цьому не підпорядковувався відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій.

Зокрема аналіз структури апарату сільської ради та виконавчого комітету відділів Зимноводівської сільської ради ОТГ на 2019 рік затвердженої рішенням сесії Зимноводівської сільської ради ОТГ від 03.01.2019 свідчить про наявність у структурі сільської ради Відділу культури, котрий діє як відокремлений структурний елемент Відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій. Крім того, у структурі окремо передбачено посаду Головного спеціаліста з питань культури, котрий також не підпорядковувався Відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій.

Розпорядженням сільського голови Зимноводівської сільської ради від 26.02.2019 № 41 на посаду головного спеціаліста з питань культури Зимноводівської сільської ради було призначено ОСОБА_5 і лише з 11 січня 2024 Рішенням Зимноводівської сільської ради № 2042 затверджено Положення про Відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, пунктом 2.21 якого передбачено, що на відділ покладено завдання щодо розробки проекту програми соціально-економічного та культурного розвитку, інші планувальні документи у сфері своїх повноважень та подає їх на затвердження.

Вважає, що проведений аналіз документів, наданих Зимноводівською сільською радою дає підстави стверджувати, що за період роботи ОСОБА_2 з 01.03.2019 по 11.02.2024 до стажу роботи у сфері культури можна зарахувати лише період з 11.01.2024 по 11.02.2024.

Просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 07.10.2024 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 25.10.2024 залучено до участі у справі як співвідповідача Комісію з конкурсного відбору кандидата на посаду директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Львівський палац мистецтв».

Ухвалою суду від 25.10.2024 залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Комунальний заклад культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв».

Позивачем подано суду заяву про збільшення позовних вимог № 2, в якій просить також визнати протиправним та скасувати Наказ начальника управління майном спільної власності Львівської обласної ради Андрія Білоуса «Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 8 липня 2024 № 787-ОС.

Ухвалою суду від 20.11.2024 відмовлено у задоволені клопотання третьої особи про залучення до участі у справі третьої особи.

Ухвалою суду від 20.11.2024 прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення позовних вимог № 2.

Третьою особою Комунальним закладом культури Львівської обласної ради Культурно-мистецького центру «Львівський палац мистецтв» надано суду пояснення (вх. № 83775 від 12.11.2024), у яких проти заявлених позовних вимог заперечив. Вказав, що Протоколом № 1 від 17.06.2024 засідання конкурсної комісії з проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» вирішено у тому числі визнати поданий ОСОБА_2 є повним та відповідає встановленим вимогам, які прописані в Оголошенні про конкурс на заміщення посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» та вимогам Закону України «Про культуру» та допустити до участі в конкурсі на зайняття посади генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» ОСОБА_2 . Вважає, що не заслуговує на увагу позиція позивача про те, що пакет документів, поданий ОСОБА_2 є неповним не відповідав встановленим вимогам, які прописані в Оголошенні про конкурс, оскільки зі сторони останнього дотримано вимог закону та скеровано повний пакет документів у чіткій відповідності до вимог закону.

Також звернув увагу на те, що не заслуговує на увагу позиція позивача про допущення конкурсною комісією порушень закону під час проведення конкурсу.

Вказав на вимоги частини першої статті 211 Закону України «Про культуру» до керівника державного чи комунального закладу культури, а саме вища освіта, стаж роботи у сфері культури не менше трьох років, володіння державною мовою та здатною за своїми діловими і моральними якостями, освітнім і професійним рівнем виконувати відповідні посадові обов`язки.

Звернув увагу на вимоги частин першої і другої статті 214 Закону України «Про культуру», зокрема на перелік документів, які надають особи, які бажають взяти участь у конкурсі на посаду керівника державного чи комунального закладу культури, а саме: заява, автобіографія, інформація про громадянство, відомості про освіту, трудову діяльність, посаду (заняття), місце роботи, громадську роботу (у тому числі на виборних посадах), контактний номер телефону та адресу електронної пошти чи іншого засобу зв`язку, відомості про наявність чи відсутність судимості, копія документа, що посвідчує особу, копії документів про вище освіту, два рекомендаційні листи довільної форми, мотиваційний лист довільної форми.

Вказав на завдання, які покладено на начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, які викладено в посадовій інструкції і яка долучалась ОСОБА_2 при поданні документів.

Також зазначив, що конкурсна комісія з проведення конкурсу діяла у відповідності до вимог закону та у спосіб, передбачений таким та порушень не допустила. Тому вважає всі наступні рішення комісії є законними, у тому числі і щодо визнання переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» ОСОБА_2 .

Також вказав на те, що Довідник кваліфікаційних характеристик професій працівників, як і висновок експерта, поданий позивачем не може братися судом до уваги, оскільки до спірних правовідносин підлягає застосуванню закон № 2778-VІ, який є спеціальним та чітко врегульовує питання культурної діяльності та питання стажу необхідного для зайняття посади.

Третьою особою ОСОБА_2 подано суду пояснення (вх. № 85503 від 19.11.2024), в якому проти заявлених позовних вимог заперечив.

Вказав, що ним при поданні документів на конкурс дотримано вимог закону та скеровано повний пакет документів у чіткій відповідності до вимог закону, а тому у комісії не було підстав для повернення таких та не допуску його до конкурсу.

Звернув увагу суду, що з копії посадової інструкції начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, яка подавалась ним при наданні документів на конкурс слідує, що на начальника відділу покладено завдання, зокрема: брати участь у розробці програми та плану соціально-економічного та культурного розвитку громади, поданні їх на затвердження ради, організацій їх виконання та подання раді звітів про хід і результати їх виконання; забезпечувати підготовку та відображення у програмі соціально-економічного та культурного розвитку громади заходів щодо сприяння роботі творчих спілок, національно-культурних товариств, асоціацій, інших громадських та неприбуткових організацій, які діють у сфері охорони здоров`я, культури, фізкультури і спорту, молодіжної політики; сприяє подальшому розвитку творчої, господарської, наукової, бібліотечної, інформаційної, музейної, освітньої та розважальної діяльності, спрямованої на створення, тиражування, розповсюдження, демонстрування, популяризацію, збереження і використання культурних благ та культурних цінностей для задоволення культурних потреб мешканців громади; впроваджує креативні індустрії, метою яких є створення доданої вартості і робочих місць через культурне (мистецьке) та/або креативне вираження та стимулює вироблення конкурентноспроможного креативного продукту; розробляє програми, котрі спрямовані на створення сприятливих умов для творчого розвитку особистості, підвищення культурного рівня, естетичного виховання громадян, доступності мистецької освіти, задоволення культурних потреб мешканців громади, розвитку закладів культури незалежно від форм власності, залучення у сферу культури інвестицій; сприяє утвердженню української національної та громадської ідентичності, створенню умов для національно-патріотичного, військово-патріотичного виховання та громадянської освіти, забезпеченню охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання тощо.

Вважає, що зважаючи на викладене, конкурсна комісія діяла у відповідності до вимог закону та у спосіб, передбачений таким та порушень зі сторони останнього допущено не було.

Звернув увагу суду на те, що Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18 вказав, що певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися наприклад, процедури його ухвалення. Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Щодо посилання позивача на Довідник кваліфікаційних характеристик професій працівників просить врахувати правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 29.12.2020 у справі № 826/15869/16, де Верховний Суд вказав, що саме Закон № 2778-VІ є спеціальним у застосуванні до спірних правовідносин та дає визначення культурній діяльності.

Просив відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Третьою особою Управлінням майном спільної власності Львівської обласної ради подано суду додаткові пояснення у справі (вх. № 87910 від 27.11.2024), у яких наголошено суду, що ОСОБА_2 при поданні документів на конкурс дотримано вимог закону та скеровано повний пакет документів у чіткій відповідності до вимог закону, а тому у конкурсної комісії не було підстав для повернення таких та недопуску його у конкурсі. Також звернула увагу на посадову інструкцію начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, яка надана комісії при наданні документів на конкурс вбачається, що на начальника відділу покладено обов`язки у сфері культури. Вважає, що суд не повинен брати до уваги Довідник кваліфікаційних характеристик професій, на який покликається позивач, оскільки до спірних правовідносин підлягає застосуванню Закон № 2778-VI, який є спеціальним та чітко врегульовує питання культурної діяльності та питання стажу необхідного для зайняття посади. Просила відмовити у задоволенні позову.

Третьою особою Комунальним закладом культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» надано суду пояснення (Вх. № 88339 від 29.11.2024), в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначив, що відповідно до статті 12 Закону № 2778-VI суб`єктами діяльності у сфері культури є: держава в особі уповноважених органів виконавчої влади; територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування; професійні творчі працівники; наукові працівники, зокрема, музейних, бібліотечних закладів, історико-культурних заповідників, архівних установ; педагогічні працівники закладів освіти сфери культури; митці, які працюють на засадах мистецького аматорства; працівники культури; заклади культури, а також підприємства, установи, організації всіх форм власності, статути (положення) яких передбачають провадження діяльності у сфері культури; окремі громадяни, об`єднання громадян, які провадять діяльність у сфері культури. Вказав, що відповідно до посадової інструкції начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради Ванькович Л.Я. серед іншого виконував обов`язки у сфері культури.

Суд всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та встановив таке.

Наказом Управління майном спільної власності Львівської обласної ради № 67-П від 08.05.2024 «Про оголошення конкурсу на заміщення посади генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» оголошено конкурс на заміщення посади генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв».

Наказом Управління майном спільної власності Львівської обласної ради № 82Н від 07.06.2024 «Про створення конкурсної комісії для проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв», створено конкурсну комісію з проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв».

Наказом Управління майном спільної власності Львівської обласної ради № 85-Н «Про внесення змін до наказу Управління майном спільної власності від 07.06.2024 № 82-Н «Про створення конкурсної комісії для проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» внесено зміни до складу конкурсної комісії.

Протоколом № 1 від 17.06.2024 засідання конкурсної комісії з проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» головою комісії обрано І. Собка та вирішено забезпечити відео трансляцію в режимі онлайн засідання конкурсної комісії з проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» у вільному доступі; розкрито пакети документів, поданих претендентами на посаду генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»; та вирішено:

- визнати, що пакет документів, поданий ОСОБА_6 , є повним та відповідає встановленим вимогам, які прописані в Оголошенні про конкурс на заміщення посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»» та вимогам Закону України «Про Культуру» та допустити до участі в конкурсі на зайняття посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»» ОСОБА_6 ;

- визнати, що пакет документів, поданий ОСОБА_2 , є повним та відповідає встановленим вимогам, які прописані в Оголошенні про конкурс на заміщення посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»» та вимогам Закону України «Про Культуру» та допустити до участі в конкурсі на зайняття посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»» ОСОБА_2 ;

- визнати, що пакет документів, поданий ОСОБА_7 , є повним та відповідає встановленим вимогам, які прописані в Оголошенні про конкурс на заміщення посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»» та вимогам Закону України «Про Культуру» та допустити до участі в конкурсі на зайняття посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»» ОСОБА_7 ;

- визнати, що пакет документів, поданий ОСОБА_1 , є повним та відповідає встановленим вимогам, які прописані в Оголошенні про конкурс на заміщення посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»» та вимогам Закону України «Про Культуру» та допустити до участі в конкурсі на зайняття посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв»» ОСОБА_1 .

Протоколом № 2 засідання конкурсної комісії з проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 03.07.2024 визнано переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» ОСОБА_2 та рекомендовано Управлінню майном спільної власності Львівської обласної ради укласти контракт з ОСОБА_2 терміном на 5 років.

Наказом Управління майном спільної власності Львівської обласної ради «Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 08.07.2024 № 787-ОС ОСОБА_2 призначено на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» з 09.07.2024, як такого, що переміг у конкурсі. Підставою зазначено заяву ОСОБА_2 та протокол засідання конкурсної комісії № 2 від 03.07.2024.

Позивач вважає протиправними рішення комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв про допуск кандидата ОСОБА_2 на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв оформлене протоколом № 1 від 17 червня 2024 року; про визнання переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв ОСОБА_2 та рекомендацію Управлінню майном спільної власності Львівської обласної ради укласти контракт з ОСОБА_2 терміном на 5 років, оформлене протоколом № 2 від 03 липня 2024 року та Наказ начальника управління майном спільної власності Львівської обласної ради Андрія Білоуса «Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 8 липня 2024 № 787-ОС і просить їх скасувати, тому звернувся до суду з позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За правилами предметної підсудності встановленими ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України); спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних, медико-соціальних експертних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб (п. 9 ч. 1 ст. 19 КАС України).

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Згідно зі статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб. У випадку порушення вказаних прав особа має право звернутися до суду за їх захистом.

В Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування (ст. 7 Конституції України).

Статтею 8 Конституції України установлено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

За ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване в інших законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Закон України Про культуру» № 2778-VI (далі Закон № 2778-VI) зокрема визначає правові засади діяльності у сфері культури, регулює суспільні відносини, пов`язані із створенням, використанням, розповсюдженням, збереженням культурної спадщини та культурних цінностей, і спрямований на забезпечення доступу до них.

Відповідно до статті 1 Закону України № 2778-VI діяльність у сфері культури (культурна діяльність) - творча, господарська, наукова, бібліотечна, інформаційна, музейна, освітня, культурно-дозвіллєва та розважальна діяльність, спрямована на створення, тиражування, розповсюдження, демонстрування, популяризацію, збереження і використання культурних благ та культурних цінностей для задоволення культурних потреб громадян. Працівник культури (працівник у сфері культури) - професійний творчий працівник або працівник закладу культури чи інша фізична особа, яка провадить діяльність у сфері культури.

Статтею 2 Закону України № 2801-XII визначено, що Законодавство України про культуру складається з Конституції України, цього Закону та інших законів, що регламентують діяльність у сфері культури, міжнародних договорів з питань культури, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та інших нормативно-правових актів.

Відповідно до частини 1 статті 211 Закону № 2778-VI керівником державного чи комунального закладу культури може бути особа, яка має вищу освіту, стаж роботи у сфері культури не менше трьох років, володіє державною мовою та здатна за своїми діловими і моральними якостями, освітнім і професійним рівнем виконувати відповідні посадові обов`язки.

Відповідно до частини 2 статті 211 Закону № 2778-VI не може бути призначена на посаду керівника державного чи комунального закладу культури особа, яка:

за рішенням суду визнана недієздатною або її дієздатність обмежена;

має судимість за вчинення кримінального правопорушення, якщо така судимість не погашена або не знята в установленому законом порядку, або на яку протягом останнього року накладалося адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією;

є близькою особою або членом сім`ї керівників органу, що відповідно до статутних документів здійснює управління державним чи комунальним закладом культури, а саме центрального органу виконавчої влади, органу влади Автономної Республіки Крим, місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування (далі - орган управління).

Відповідно до статті 214 Закону № 2778-VI усі зацікавлені особи можуть взяти участь у конкурсі на посаду керівника державного чи комунального закладу культури. Особа, яка бере участь у конкурсі, упродовж 30 днів з дня оголошення конкурсу подає такі документи:

- заява про участь у конкурсі з наданням згоди на обробку персональних даних відповідно до Закону України "Про захист персональних даних";

- автобіографія, що містить прізвище, ім`я та по батькові, число, місяць, рік і місце народження, інформацію про громадянство, відомості про освіту, трудову діяльність, посаду (заняття), місце роботи, громадську роботу (у тому числі на виборних посадах), контактний номер телефону та адресу електронної пошти чи іншого засобу зв`язку, відомості про наявність чи відсутність судимості;

- копія документа, що посвідчує особу, копії документів про вищу освіту;

- два рекомендаційні листи довільної форми;

- мотиваційний лист довільної форми.

Зазначені документи надсилаються на поштову та електронну адреси органу управління у встановлений цією частиною строк.

Перелік документів, зазначених у частині другій цієї статті, є вичерпним. Особа може надати інші документи, які, на її думку, підтверджують її професійні чи моральні якості.

Статтею 212 цього Закону визначено порядок конкурсного добору керівника державного чи комунального закладу культури.

Кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури визначає конкурсна комісія за результатами відкритого та публічного конкурсного добору на зайняття цієї посади.

Частиною 2 статті 212 цього Закону передбачено, що конкурсний добір керівника державного чи комунального закладу культури складається з таких етапів:

- оголошення органом управління конкурсу на посаду керівника державного чи комунального закладу культури;

- формування складу конкурсної комісії;

- подання документів кандидатами на посаду керівника державного чи комунального закладу культури;

- добір кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури;

- призначення органом управління керівника державного чи комунального закладу культури.

Відповідно до частини 6 статті 215 Закону України № 2778-VI на першому засіданні конкурсна комісія розглядає документи, подані кандидатами на посаду керівника державного чи комунального закладу культури, на відповідність кваліфікаційним вимогам. Результати розгляду невідкладно повідомляються кандидатам електронною поштою чи іншим засобом зв`язку, зазначеним в автобіографії.

Відповідно до частини 7 статті 215 Закону України № 2778-VI особа не допускається до участі в доборі кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури у разі невідповідності вимогам, зазначеним у статті 211 цього Закону, за рішенням конкурсної комісії.

Суд встановив, що Наказом Управління майном спільної власності Львівської обласної ради № 67-П від 08.05.2024 «Про оголошення конкурсу на заміщення посади генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» оголошено конкурс на заміщення посади генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв».

Наказом Управління майном спільної власності Львівської обласної ради № 82Н від 07.06.2024 «Про створення конкурсної комісії для проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв», створено конкурсну комісію з проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв».

Суд наголошує, що позивач у справі оскаржує рішення конкурсної комісії з проведення конкурсного відбору на зайняття посади директора від 17.06.2024, оформленого Протоколом № 1 засідання конкурсної комісії в частині допуску претендента ОСОБА_2 до участі у конкурсі та рішення конкурсної комісії з відбору кандидатів від 03.07.2024, оформлене Протоколом № 2 про визнання переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв».

Аналізуючи наведене, суд дійшов висновку, що призначення на посаду керівника державного чи комунального закладу культури здійснюється уповноваженим органом управління закладу культури на конкурсній основі шляхом укладання контракту. При цьому, організація і проведення конкурсу, включно з оцінкою відповідності учасників конкурсу встановленим вимогам, здійснюється конкурсною комісією в межах своїх повноважень.

Відповідно до частини другої статті 10 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами. Згідно з частиною третьою статті 24 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Судом встановлено, що 08.05.2024 на офіційному сайті Львівської обласної ради розміщено оголошення про те, що Управління майном спільної власності Львівської обласної ради оголошує конкурс на заміщення посади генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» (Т. 1, а.с. 48).

Опубліковане оголошення містило таку інформацію:

Кваліфікаційні вимоги до кандидатів:

- повна вища освіта (магістр, спеціаліст); - стаж роботи у сфері культури не менше 3 років;

- володіння державною мовою;

- здатність за своїми діловими та моральними якостями, освітнім і професійним рівнем виконувати посадові обов`язки генерального директора закладу культури;

Не може бути призначена на посаду керівника комунального закладу культури особа, яка:

- за рішенням суду визнана недієздатною або її дієздатність обмежена; - має судимість за вчинення злочину, якщо така судимість не погашена або не знята в установленому законом порядку, або на яку протягом останнього року накладалося адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення;

- є близькою особою або членом сім`ї керівників органу, що відповідно до статутних документів здійснює управління комунальним закладом культури, а саме центрального органу виконавчої влади, місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування.

Документи, які необхідно подати для участі в конкурсному відборі:

- заява про участь у конкурсі; - письмова згода на обробку персональних даних відповідно до Закону України "Про захист персональних даних";

- автобіографія, що містить прізвище, ім`я та по батькові, число, місяць, рік і місце народження, інформацію про громадянство, відомості про освіту, трудову діяльність, посаду (заняття), місце роботи, громадську роботу (у тому числі на виборних посадах), контактний номер телефону та адресу електронної пошти чи іншого засобу зв`язку; - відомості про наявність чи відсутність судимості;

- оригінали та копії документів, що посвідчують особу та ідентифікаційного коду (у разі подання документів особисто) або копії документів засвідчені у встановленому законом порядку;

- оригінали та копії документів про вищу освіту (у разі подання документів особисто) або копії документів засвідчені у встановленому законом порядку; - два рекомендаційні листи довільної форми;

- мотиваційний лист довільної форми; - програми розвитку закладу культури на один і п`ять років;

- витяг з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення. Особа, яка хоче взяти участь у конкурсі, може надати інші документи, які, на її думку, підтверджують її професійні чи моральні якості. Особа, яка подає документи, відповідає за достовірність поданої інформації.

Дата початку приймання документів для участі у конкурсі з 09.05.2024 упродовж 30 днів календарних днів.

Рішенням ІІІ сесії VІІ скликання Львівської обласної ради № 73 від 16.02.2016 «Про затвердження Положення про порядок проведення конкурсу та призначення керівників закладів затверджено Положення про порядок проведення конкурсу та призначення керівників закладів, які перебувають у спільній власності територіальних громад сіл, міст Львівської області згідно з додатком.

Відповідно до п. 16 вказаного Положення конкурсна комісія: опрацьовує подані претендентами документи та визначає відповідність їх установленим вимогам; ухвалює рішення щодо допуску претендентів до участі в конкурсі; забезпечує відкритість та прозорість при проведенні конкурсу; проводить конкурсний відбір; призначає переможця за результатами проведеного конкурсу.

Пунктом 26 Положення передбачено, що конкурсний відбір проводиться за наявності не менше як двох претендентів на одну вакантну посаду.

Відповідно до пункту 27 Положення за наявності лише одного претендента на вакантну посаду конкурс не проводиться. Конкурсна комісія може прийняти рішення щодо рекомендації такого претендента на посаду керівника закладу в разі подання ним повного пакета документів та відповідності умовам конкурсу або рішення про проведення повторної конкурсної процедури за умовами цього Положення.

Пунктом 28 Положення визначено, що при проведенні конкурсного відбору конкурсна комісія розглядає документи, подані кандидатами на посаду керівника закладу на їх відповідність кваліфікаційним вимогам та умовам конкурсу.

Особи, документи яких не відповідають зазначеним вимогам, за рішенням конкурсної комісії до конкурсного відбору не допускаються.

Судом з Протоколу № 1 конкурсної комісії від 17.06.2024 встановлено, що для участі у конкурсі заяви подали чотири кандидати: ОСОБА_6 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_7 .

Також у п. 2.2 протоколу № 1 конкурсної комісії зазначено про розкриття пакету документів № 2 кандидата ОСОБА_2 та про те що надійшло звернення від громадськості (зауваження від ГО «Знай Це») щодо цього кандидата. Комісія перейшла до обговорення.

За наслідками обговорення і голосування, конкурсна комісія вирішила визнати пакет документів, поданий ОСОБА_2 повним та таким, що відповідає встановленим вимогам, які прописані в Оголошенні про конкурс на заміщення посади генерального директора КЗК ЛОР Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» та вимогам Закону України «Про культуру» та допустити до участі в конкурсі на зайняття посади генерального директора КЗК ЛОР «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» ОСОБА_2 .

Позивач вказує, що конкурсна комісія всупереч вимогам Закону України «Про культуру» допустила ОСОБА_2 до участі у конкурсі за відсутності в останнього стажу роботи у сфері культури не менше 3-х років. При цьому, як передбачено нормами статті 214 Закону України «Про культуру» громадські організації подали свої зауваження щодо документів ОСОБА_2 , які були озвучені на засіданні комісії.

З цього приводу суд зазначає таке.

Як встановлено судом з матеріалів справи для участі у конкурсі ОСОБА_2 надано на розгляд конкурсної комісії такий пакет документів: заява про допуск до участі у конкурсі від 07.06.24; автобіографія; копія паспорта; мотиваційний лист; два рекомендаційні листи; копія диплома про вищу освіту. Вказаний перелік документів є вичерпним , про що зазначено у частині 2 статті 214 Закону України «Про культуру».

Відповідач у відзиві вказав, що конкурсна комісія з проведення конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» керувалася виключно переліком документів, як передбачено статтею 214 Закону України «Про культуру».

Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що статтею 214 Закону України «Про культуру» визначено вичерпний перелік документів, які подаються. Разом з тим вказаною нормою також передбачено, що особа може надати інші документи, які, на її думку, підтверджують її професійні чи моральні якості.

Крім того, відповідно до частин 6, 7 статті 215 Закону України «Про культуру» визначено, що на першому засіданні конкурсна комісія розглядає документи, подані кандидатами на посаду керівника державного чи комунального закладу культури, на відповідність кваліфікаційним вимогам. Результати розгляду невідкладно повідомляються кандидатам електронною поштою чи іншим засобом зв`язку, зазначеним в автобіографії.

Особа не допускається до участі в доборі кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури у разі невідповідності вимогам, зазначеним у статті 211 цього Закону, за рішенням конкурсної комісії.

Тому суд відхиляє доводи відповідача про те, що комісія керується виключно поданим переліком документів. На своєму засіданні комісія повинна розглянути подані документи і відповідність поданих документів кваліфікаційним вимогам, що нею зроблено не було.

Також суд звертає увагу на те, що як слідує з оскаржуваного Протоколу № 1 на засіданні комісії було оголошено зауваження громадських організацій щодо ОСОБА_2 , що слугувало додатковою підставою для перевірки поданих кандидатом документів кваліфікаційним вимогам, визначених Законом України "Про культуру".

Судом з матеріалів справи встановлено, що до Протоколу № 1 від 17.06.2024 долучено дві окремі думки членів конкурсної комісії.

У своїй окремій думці від 27.06.24 (Т. 1 а.с. 126-127) член конкурсної комісії ОСОБА_8 вказує про те, що при обговоренні та прийнятті рішень конкурсною комісією не враховано зауваження та пропозиції від громадських організацій стосовно кандидатів, а саме щодо кандидата ОСОБА_2 , що вказує на неповагу комісії до проведення конкурсу. Комісією відхилено пропозиції щодо більш детального вивчення автобіографічних даних . Зокрема, кандидат ОСОБА_2 у своїй автобіографії зазначив про те, що з 2019 по 2024 рік перебуваючи на посаді керівника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської ОТГ займався соціальним та культурним розвитком, а також діяльністю, спрямованою на створення, тиражування, розповсюдження, демонстування, популяризацією, збереження і використання культурних благ та культурних цінностей для задоволення культурних потреб мешканців громади, а також іншою діяльністю у сфері культури. Однак, із наданого громадськістю комісії Положення про відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, затвердженого рішенням сесії від 21.03.2019 № 113 слідує, що у даного відділу відсутні завдання та повноваження у сфері культури. Таким чином у керівника даного відділу відсутні завдання та компетенції щодо даного напрямку. Додатково у Зимноводівській сільській раді у грудні 2020 року за рішенням депутатів сільської ради створено окремий відділ культури, який здійснював діяльність у сфері культури.

Член конкурсної комісії вказав, що дотримання формальних вимог законодавства, без аналізу та надання об`єктивної оцінки, документів та інформації, що були надані кандидатами, позбавляє членів комісії з конкурсного відбору можливості прийняти об`єктивне рішення. Вважає, що відсутність належного обґрунтування комісією з конкурсного відбору того, чому саме членам конкурсної комісії кандидати не можуть надати інформацію для підтвердження поданих комісії даних, підриває основоположні принципи належного урядування, про які наголошував Верховний Суд у своїй постанові від 28 лютого 2020 року у справі № П/811/1015/16. У зв`язку з наведеним вказав, що як член комісії вважає, що прийняте рішення про допуск кандидата ОСОБА_2 до участі у конкурсному відборі на посаду директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» є немотивованим, необґрунтованим та таким, що породжує дефектні наслідки та суперечить вимогам чинного законодавства.

З окремої думки від 25.06.2024 члена комісії з конкурсного відбору ОСОБА_9 до Протоколу № 1 (Т. 1 а.с. 128) слідує, що він не погоджується з рішенням комісії про допуск кандидата ОСОБА_2 до участі в доборі кандидатів на посаду керівника комунального закладу культури з таких підстав:

1. Вважає, що у кандидата ОСОБА_2 відсутній стаж роботи у сфері культури не менше 3 років, як того вимагає стаття 211 Закону України «Про культуру». Згідно біографічних даних, наданих в пакеті документів відсутні дані, які підтверджують наявність стажу у сфері культури;

2. Пропозиції від ОСОБА_9 та інших членів комісії з конкурсного відбору щодо більш детального вивчення трудової діяльності кандидата ОСОБА_2 було відхилено, що свідчить про упередженість та заангажованість членів комісії, які підтримали незаконне та протиправне рішення;

3. Членами комісії, які голосували за допуск кандидата ОСОБА_2 , не взято до уваги інформацію та зауваження, надані громадськими організаціями та благодійними фондами про трудову діяльність кандидата ОСОБА_2 за останні 5 років та не надано їм належної оцінки. Звертає увагу на Положення про відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, затвердженого рішенням сесії від 21.03.2019 № 113 з якого слідує, що у вказаного відділу відсутні завдання та повноваження у сфері культури, отже такі відсутні і в його керівника.

Таким чином, вказав, що ОСОБА_2 надав неправдиві відомості в автобіографії, ввівши в оману членів конкурсної комісії, які прийняли рішення щодо його допуску.

Вважає рішення комісії про допуск кандидата ОСОБА_2 таким, що суперечить вимогам Закону України «Про культуру».

Щодо покликання позивача на те, що кандидат ОСОБА_2 не відповідав кваліфікаційним вимогам, оскільки не мав достатнього стажу роботи у сфері культи відповідно до вимог Закону України «Про культуру» суд зазначає таке.

Вимоги до керівника державного чи комунального закладу визначено статтею 211 Закону України «Про культуру», а саме керівником державного чи комунального закладу культури може бути особа, яка має вищу освіту, стаж роботи у сфері культури не менше трьох років, володіє державною мовою та здатна за своїми діловими і моральними якостями, освітнім і професійним рівнем виконувати відповідні посадові обов`язки.

Відповідно до частини 7 статті 215 Закону України «Про культуру» особа не допускається до участі в доборі кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури у разі невідповідності вимогам, зазначеним у статті 211 цього Закону.

Як слідує з матеріалів справи, єдиним документом підтвердження стажу у сфері культури поданим ОСОБА_2 була автобіографія, в якій кандидат надав інформацію про роботу на посаді начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради.

У своїх письмових поясненнях, наданих суду ОСОБА_2 вказує про наявність стажу у сфері культури посилаючись на Посадову інструкцію начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради від 01.03.2019.

Відповідно до п. 6 частини 1 статті 1 Закону України «Про культуру» культура - сукупність матеріального і духовного надбання певної людської спільноти (етносу, нації), нагромадженого, закріпленого і збагаченого протягом тривалого періоду, що передається від покоління до покоління, включає всі види мистецтва, культурну спадщину, культурні цінності, науку, освіту та відображає рівень розвитку цієї спільноти.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 1 Закону України «Про культуру» діяльність у сфері культури (культурна діяльність) - творча, господарська, наукова, бібліотечна, інформаційна, музейна, освітня, культурно-дозвіллєва та розважальна діяльність, спрямована на створення, тиражування, розповсюдження, демонстрування, популяризацію, збереження і використання культурних благ та культурних цінностей для задоволення культурних потреб громадян.

Відповідно до п. 18 частини1 статті 1 Закону України «Про культуру» працівник культури (працівник у сфері культури) - професійний творчий працівник або працівник закладу культури чи інша фізична особа, яка провадить діяльність у сфері культури.

Аналіз вказаних норм дає підстави дійти висновку про те, що умовою призначення на посаду керівника державного комунального закладу культури є наявність не менше ніж трьох років стажу роботи, пов`язаної, зокрема із створенням, тиражуванням, розповсюдженням, демонструванням, популяризацією, збереженням і використанням культурних благ та/або культурних цінностей.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать:

а) власні (самоврядні) повноваження:

1) підготовка програм соціально-економічного та культурного розвитку сіл, селищ, міст, цільових програм з інших питань самоврядування, подання їх на затвердження ради, організація їх виконання; подання раді звітів про хід і результати виконання цих програм;

2) забезпечення збалансованого економічного та соціального розвитку відповідної території, ефективного використання природних, трудових і фінансових ресурсів;

21) забезпечення популяризації та ефективного використання територій та об`єктів для потреб кінематографії, розроблення місцевих програм фінансової підтримки кінематографії та місцевих програм використання потенціалу місцевої сервісної індустрії в галузі кінематографії, проведення заходів кінокомісій, спрямованих на просування (промоцію) відповідних територій та об`єктів, забезпечення співпраці з кінокомісіями інших територіальних громад;

22) звернення до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері кінематографії, Ради з державної підтримки кінематографії щодо одержання державних субсидій для проведення заходів кінокомісій, спрямованих на популяризацію України та її регіонів як привабливих локацій для створення кінематографічної продукції та аудіовізуальних творів, а також для проведення заходів кінокомісій, спрямованих на просування (промоцію) національних фільмів у населених пунктах територіальної громади, які не мають діючих кінотеатрів;

23) узгодження із суб`єктами кінематографії питань щодо проведення зйомок на території відповідної територіальної громади за поданням кінокомісій;

3) забезпечення складання балансів фінансових, трудових ресурсів, грошових доходів і видатків, необхідних для управління соціально-економічним і культурним розвитком відповідної території, а також визначення потреби у місцевих будівельних матеріалах, паливі;

4) розгляд проектів планів підприємств і організацій, які належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, внесення до них зауважень і пропозицій, здійснення контролю за їх виконанням;

5) попередній розгляд планів використання природних ресурсів місцевого значення на відповідній території, пропозицій щодо розміщення, спеціалізації та розвитку підприємств і організацій незалежно від форм власності, внесення у разі потреби до відповідних органів виконавчої влади пропозицій з цих питань;

6) подання до районних, обласних рад необхідних показників та внесення пропозицій до програм соціально-економічного та культурного розвитку відповідно районів і областей, а також до планів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, розташованих на відповідній території, з питань, пов`язаних із соціально-економічним та культурним розвитком території, задоволенням потреб населення;

7) залучення на договірних засадах підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності до участі в комплексному соціально-економічному розвитку сіл, селищ, міст, координація цієї роботи на відповідній території;

8) розміщення на договірних засадах замовлень на виробництво продукції, виконання робіт (послуг), необхідних для територіальної громади, на підприємствах, в установах та організаціях;

9) утворення цільових фондів соціальної допомоги особам з інвалідністю, визначення порядку і умов витрачання коштів цих фондів;

б) делеговані повноваження:

1) участь у здійсненні державної регуляторної політики в межах та у спосіб, встановлені Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності";

2) розгляд і узгодження планів підприємств, установ та організацій, що не належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, здійснення яких може викликати негативні соціальні, демографічні, екологічні та інші наслідки, підготовка до них висновків і внесення пропозицій до відповідних органів;

3) статистичний облік громадян, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території;

4) організаційне забезпечення надання адміністративних послуг органів виконавчої влади через центри надання адміністративних послуг.

Частиною 1 статті 54 цього Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення) рада у межах затверджених нею структури і штатів може створювати відділи, управління та інші виконавчі органи для здійснення повноважень, що належать до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

Суд зазначає, що до 11.01.2024 під час виконання ОСОБА_2 (в період з 2019 2024) обов`язків начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради до структури апарату сільської ради входили два відділи: Відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій та Відділ культури із власними повноваженнями і які не підпорядковувалися один одному.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Положення про відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, затвердженого рішенням Зимноводівської сільської ради від 21.03.2019 № 113 основними завданнями відділу є:

1. Забезпечення реалізації на території об`єднаної територіальної громади державної політики:

- економічного і соціального розвитку;

- регіональної, цінової, промислової;- у сфері інвестиційної діяльності та державно-приватного партнерства;

- з питань розвитку підприємництва, регуляторної політики;

- у сфері торгівлі та побутових послуг.

2. Сприяння всебічному економічному розвитку територіальної громади. Відповідно до визначених завдань:

- реалізовує повноваження виконавчого органу ради в сфері соціально-економічного розвитку громади, визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» та іншими нормативно-правовими актами;

- організовує виконання стратегічних та поточних програм соціально-економічного розвитку сільської ради;

- розробляє проект Стратегії розвитку громади, Стратегічний план розвитку громади, програми соціально-економічного розвитку, інші планувальні документи у сфері своїх повноважень та подає їх на затвердження;

- сприяє залученню інвестицій у економіку громади;

- реалізовує проекти співробітництва громад;

- розробляє та впроваджує заходи щодо збільшення надходження до місцевого бюджету;

- забезпечує розвиток відносин громади з громадами з інших регіонів України та інших держав;

- проводить публічні закупівлі товарів, робіт та послуг із застосуванням спеціалізованого електронного майданчика та без нього;

- планує видатки і визначає потреби в інвестиціях, розвитку та покращенні інфраструктури, вирішенні екологічних проблем та невідкладних природоохоронних заходів;

- реалізує повноваження сільської ради у здійсненні державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності;

- регулює організаційно-правові відносини, які пов`язані з оформленням договорів про пайову участь замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури сільської ради;

- у межах своєї компетенції забезпечує контроль за виконанням вимог Закону України «Про рекламу», дотримання Типових правил розміщення зовнішньої реклами всіма підприємствами, установами, організаціями незалежно від форми власності та відомчої належності, звертається до них із вимогою про усунення виявлених порушень;

- готує проекти рішень виконавчого комітету щодо надання дозволів на розміщення зовнішньої реклами;

- реєструє та розглядає заяви розповсюджувачів зовнішньої реклами, внесення змін у дозволи, їх переоформлення та продовження строку дії;

- подає територіальному органу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері захисту прав споживачів матеріали про порушення порядку розміщення зовнішньої реклами;

- розробляє аналіз і прогнози комплексного економічного і соціального розвитку громади, сприяє створенню умов для ефективної роботи підприємств, установ, організацій, підприємців, що діють у громаді всіх форм власності;

- визначає основні напрямки інвестиційної політикив громаді, розробляє заходи, спрямовані на залучення внутрішніх та зовнішніх інвестицій та кредитних ресурсів для розвитку економічного потенціалу;

-сприяє налагодженню міжнародних зв`язків сільської ради в галузі інвестиційної діяльності, пропаганда інвестиційної привабливості громади, цільовий пошук та встановлення контактів з потенційними інвесторами, представниками зовнішніх джерел фінансування;

- приймає участь у розробленні проектів державних, галузевих та регіональних програм;

- забезпечує реалізацію державної політики у сфері закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок державних коштів та коштів місцевого бюджету;

- забезпечує виконання державної, регіональної та програми громади з питань розвитку малого бізнесу, регуляторної політики;

- готує проекти розпорядчих актів ради громади, її виконавчих органів і голови громади, в т.ч. нормативного характеру;

- здійснює розгляд звернень громадян та прийом громадян з питань, що відносяться до компетенції відділу;

- готує чи ініціює підготовку проектів розвитку громади для подання на отримання фінансування з Державного фонду регіонального розвитку, програм міжнародної технічної допомоги, подає пропозиції до проектів розвитку ОТГ під час їх підготовки;

-аналізує діяльність громадських організацій та інших інститутів громадянського суспільства, готує пропозиції щодо залучення зазначених організацій до вирішення соціально-економічних питань громади;

- реалізовує державну та місцеву політику щодо додержання законодавства про працю та зайнятість населення на території Зимноводівської ОТГ у межах повноважень, встановлених чинним законодавством, що включає:

- здійснення державного контролю за додержанням законодавства з питань своєчасної та у повному обсязі виплати заробітної плати;

- здійснення державного контролю за додержанням мінімальних гарантій в оплаті праці;

- здійснення державного контролю за оформленням трудових відносин;

- організація роботи щодо додержання законодавства про працю, охорону праці, організацію соціального діалогу тощо;

- здійснює контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю, у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці;

- здійснює інформаційно-роз`яснювальну роботу серед роботодавців та працівників щодо необхідності додержання вимог законодавства про працю;

- здійснює безперешкодно відповідно до вимог чинних нормативно-правових актів без попереднього повідомлення у будь-яку робочу годину доби перевірки адміністративних приміщень юридичних осіб, у тому числі їх структурних та відокремлених підрозділів, які не є юридичними особами, та фізичних осіб, які використовують найману працю, та у разі виявлення фіксує факти порушення законодавства про працю та зайнятість населення;

- накладає штрафи за порушення законодавства про працю у порядку, встановленому законодавством;

- складає у випадках, передбачених законодавством, акти, приписи, довідки, вимоги, протоколи про адміністративні правопорушення;

- звітує про виконання покладених завдань за формою та у строки, визначені Державною службою України з питань праці;

- у разі виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, направляє до правоохоронних органів відповідну інформацію з метою здійснення передбачених законом заходів;

- бере участь в організації проведення або проведенні навчання, підвищення кваліфікації, підготовки та перепідготовки з питань щодо здійснення повноважень у сфері державного контролю за додержанням законодавства про працю;

- здійснює інші повноваження покладені на Відділ відповідно до чинного законодавства, цим положенням та інструкціями.

З огляду на вищезазначені повноваження відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій, суд дійшов висновку, що до його завдань і повноважень не входили питання у сфері культури.

Таким чином, жодних завдань та повноважень у відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестиції у сфері культури в Положенні про цей відділ не передбачено.

Разом з тим, суд зазначає, що Рішенням Зимноводівської сільської ради № 21 від 03.12.2020 створено відділ культури Зимноводівської сільської ради Львівського району Львівської області та затверджено Положення про відділ культури (Т. 1 а.с. 194).

Вказаним Положенням про відділ культури Зимноводівської сільської ради визначено, що до завдань відділу культури належить реалізація державної політики у сфері культури, охорони культурної спадщини, а також державної мовної політики; здійснення контролю за дотриманням законодавства України з питань культури, мистецтв та охорони культурної спадщини; сприяння підготовці, перепідготовці та підвищенню кваліфікації працівників закладів культури, підпорядкованих Відділу; забезпечення, у межах наданих повноважень, доступності позашкільної мистецької освіти тощо (Т. 1 с.а. 195-198).

Новою редакцією Положення про відділ Зимноводівської сільської ради, затвердженою рішенням сесії сільської ради від 29.11.2022 № 1525 визначено, що до завдань відділу культури належить реалізація державної політики у сфері культури, охорони культурної спадщини, а також державної мовної політики, створення сприятливих умов для розвитку і функціонування української мови в суспільному житті, збереження та розвитку етнічної, мовної і культурної самобутності національних меншин, які проживають на території України, забезпечення реалізації прав громадян на свободу художньої творчості, вільного розвитку культурно-мистецьких процесів, доступності всіх видів культурних послуг та культурної діяльності для кожного громадянина в межах повноважень відділу.

Отже, в Зимноводівській сільській раді діяв окремий відділ, на який було покладено завдання у сфері культури.

Щодо посилання ОСОБА_2 на посадову інструкцію, суд зазначає, посадова інструкція начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради передбачає низку повноважень, які покладено на начальника відділу культури Зимноводівської сільської ради.

Водночас, відповідно до п. 4 розділу І Методичних рекомендацій щодо роботи з посадовими інструкціями посадових осіб органів місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 18.07.2022 № 58-22 посадові інструкції до посад посадових осіб місцевого самоврядування рекомендується розробляти з урахуванням:

- Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні";

- Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування";

- Типових професійно-кваліфікаційних характеристик посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 07.11.2019 р. № 203-19 (далі - Типові професійно-кваліфікаційні характеристики посадових осіб місцевого самоврядування);

- положення про апарат (виконавчий апарат) ради, положення (регламент) про її виконавчий комітет, положення про виконавчий орган, положення про структурний підрозділ;

- рішення відповідної ради про розподіл повноважень між виконавчими органами (у разі наявності);

- правил внутрішнього трудового розпорядку;

- колективного договору;

- інші локальні документи (у разі наявності).

Пунктом 11 розділу ІІІ вказаних методичних рекомендцій рекомендується, щоб завдання та обов`язки посадової особи місцевого самоврядування відповідали завданням і повноваженням підрозділу, де вона працює, і не дублювати обов`язки інших осіб.

Визначення основних посадових обов`язків рекомендовано здійснювати на основі тих, що реально виконуються або будуть виконуватися на посаді.

Не рекомендується зазначати посадові обов`язки, які працівник може виконувати на посаді у разі тимчасової відсутності іншого працівника цього структурного підрозділу.

Виходячи з наведеного, посадова інструкція начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, на яку покликається ОСОБА_2 у своїх письмових поясненнях, суперечить Положенню про відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради. Положенням про відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій не передбачає жодних повноважень відділу у сфері культури.

Рішенням Зимноводівської сільської ради від 11 січня 2024 року № 2042 «Про затвердження положень про деякі структурні підрозділи Зимноводівської сільської ради», затверджено структуру Зимноводівської сільської ради та відділ культури виключено з її структурних підрозділів (Т. 1 а.с. 219).

Відповідно до пункту 2.21 Положення про відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, затвердженого рішенням Зимноводівської сільської ради від 11.01.2024 № 2042, визначено, що відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій розробляє проект програми соціально-економічного та культурно розвитку (Т. 1 а.с. 220-223).

З наведеного слідує, що з 11.01.2024 начальник відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради набув повноважень та обов`язків у сфері соціально-економічного та культурного розвитку.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що у кандидата ОСОБА_2 відсутній стаж роботи у сфері культури більше 3 років.

Суд відхиляє доводи відповідача про те, що конкурсна комісія з проведення конкурсного відбору керувалася виключно переліком документів, які передбачено ст. 214 Закону України «Про культуру» і на основі прийнятих документів прийняла рішення про допуск кандидата ОСОБА_2 на посаду генерального директора КЗК Львівської обласної ради Культурно-мистецького центру «Львівського палацу мистецтв».

З тих самим мотивів суд відхиляє доводи третьої особи ОСОБА_2 що подання повного пакета документів було достатньо і в комісії не було підстав для його повернення. Щодо доводів ОСОБА_2 про те, що ним при поданні документів долучалася посадова інструкція начальника відділу соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій Зимноводівської сільської ради, такі доводи спростовуються відповідачем, який надав суду повний пакет поданих ОСОБА_2 документів, серед яких така відсутня. У відзиві ж відповідач вказав, що така посадова інструкція долучена позивачем до матеріалів справи.

Змісту посадової інструкції суд надав оцінку вище і дійшов висновку, що така не відповідає завданням, визначеним Положенням про відділ соціально-економічного розвитку, торгівлі та інвестицій і не підтверджує стажу роботи у сфері культури.

Отже, конкурсною комісією на засіданні не здійснено перевірки достовірності даних, викладених ОСОБА_2 в автобіографії, а тому допущено ОСОБА_2 , у якого відсутній стаж роботи у сфері культури більше 3 років.

Також суд вказує на те, що рішення, оформлене протоколом № 1 від 17.06.2024 не містить інформації щодо обговорення питання трудової діяльності ОСОБА_2 на посаді керівника відділу соціально-економічного розвитку Зимноводівської сільської ради. Жодної інформації крім виступу ОСОБА_10 , який просив зачитати звернення, яке надійшло від громадськості і прохання голови комісії ОСОБА_11 до секретаря зачитати таке звернення протокол не містить.

Окремі думки членів конкурсної комісії містять інформацію про те, що членами комісії було відхилено пропозиції щодо більш детального вивчення трудової діяльності кандидата ОСОБА_2 та не взято до уваги і не надано оцінки зауваженням громадських організацій та благодійних фондів про трудову діяльність ОСОБА_2 .

Відповідно до пункту 22 Рішення № 73 від 16 лютого 2016 року Львівської обласної ради про затвердження Положення про порядок проведення конкурсу та призначення керівників закладів, які перебувають у спільній власності територіальних громад сіл, селищ, міст Львівської області, особа, яка виявила бажання брати участь у конкурсі, у визначений термін подає заявникові такі документи: заяву про участь у конкурсі; особовий листок з обліку кадрів з 2 фотокартками 3х4 см та автобіографією; копії документів про вищу освіту; копії паспорта та ідентифікаційного коду, засвідчені претендентом; письмову згоду на обробку персональних даних; копію трудової книжки; довідку про наявність або відсутність судимості; витяг з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення; декларацію про доходи відповідно до Закону України «Про запобігання корупції»; програму розвитку закладу в короткостроковій (сторокм на 1 (один) рік та довгостроковій (строком на 5 (п`ять) років) перспективах, у якій повинні бути чітко відображені заходи, які вживатимуться претендентом на вирішення проблем, що висвітлені у звіті, а також заходи, що будуть вживатися з метою забезпечення фінансово-господарської стійкості закладу та підвищення ефективності його діяльності; довідку про проходження попереднього (періодичного) психіатричного огляду; яка видається відповідно до Порядку проведення обов`язкових попередніх та періодичних психіатричних оглядів; два рекомендаційні листи довільної форми; мотиваційний лист довільної форми. Особа, яка подає документи, відповідає за достовірність поданої нею інформації.

Отже, комісія, отримавши зауваження громадських організацій щодо стажу роботи кандидата, для усунення сумнівів мала можливість скористатися нормами як Закону України «Про культури», яким передбачено при потребі подання інших документів, так і нормами Положення про проведення конкурсу та запропонувати кандидату надати документи для підтвердження відповідності його кандидатури вимогам частини 1 статті 211 Закону України «Про культуру».

Жодного доказу, який би підтверджував стаж ОСОБА_2 у сфері культури 3 роки ні комісії ні суду не надано, тому суд вважає доводи позивача обгрунтованими, що станом на 17.06.2024 ОСОБА_2 не відповідав вимогам частини 1 ст. 211 Закону України «Про культуру», а тому не міг бути допущеним до участі у конкурсі і не міг бути визнаним переможцем конкурсу.

Суд також відхиляє доводи представника третьої особи Комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» в яких він покликається на правову позицію, викладену у поставі Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18, у якій Верховний Суд вказав, що певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися, наприклад, процедури його ухвалення. Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним. Фундаментальне порушення це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Суд вважає, що конкурсною комісією взагалі не розглядалися подані кандидатом ОСОБА_2 документи, а здійснено лише формальну перевірку надання відповідного переліку документів, що в результаті призвело до допуску до конкурсу кандидата у якого відсутній стаж роботи у сфері культури, що є недотриманням вимог, встановлених Законом України «Про культуру», а це є фундаментальним порушенням, а не дефектом процедури прийняття рішення.

Суд звертає увагу, що правовим наслідком недотримання вимог, визначених ч. 7 ст. 215 Закону України «Про культуру», є не допуск особи до участі в доборі кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури у разі невідповідності вимогам, зазначеним у статті 211 цього Закону, за рішенням конкурсної комісії. Норма ч. 7 ст. 215 Закону України «Про культуру» є імперативною та не встановлює жодних винятків з правил про не допуск до участі в доборі кандидата, який не відповідає встановленим законом вимогам, зокрема щодо стажу роботи.

Таким чином, якщо ОСОБА_2 станом на 17.06.2024 не мав обов`язкового трирічного стажу у сфері культури, він не міг бути допущеним до участі в доборі кандидатів на посаду директора Закладу, тим паче не міг стати переможцем такого добору.

Допущення комісією грубих порушень частини 1 ст. 211, частини 7 ст. 215 Закону України «Про культуру» тягне за собою як наслідок протиправність рішення конкурсної комісії, оформленого Протоколом № 2 від 03.07.2024 про визнання ОСОБА_2 переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв».

Таким чином, суд висновує, що під час прийняття оскаржуваних рішень, оформлених Протоколами № 1 від 17.06.2024 та № 2 від 03.07.2024, комісією було допущено порушення принципів обґрунтованості та неупередженості, яким мають відповідати рішення суб`єкта владних повноважень (стаття 2 КАС України), а тому такі є протиправними.

Щодо інших доводів сторін, якими вони обґрунтовують свої позиції, суд виходить із пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В призмі наведених спірних правовідносин, суд вважає за необхідне також зазначити і те, що принцип пропорційності (principle of proportionality), закріплений як загальний принцип у Договорі про заснування ЄС, вимагає співрозмірного обмеження прав і свобод людини для досягнення публічних цілей - органи влади, зокрема, не можуть покладати на громадян зобов`язання, що перевищують межі необхідності, які випливають із публічного інтересу, для досягнення цілей, які прагнуть досягнути за допомогою застосовуваної міри (або дій владних органів).

Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Суд зазначає, що наявність правомірних (законних) очікувань є передумовою для відповідного захисту. У свою чергу, умовою наявності правомірних очікувань, у розумінні практики ЄСПЛ, є достатні законні підстави. Інакше кажучи, правомірні (законні) очікування - це очікування можливості здійснення певного права, як прямо гарантованого, так і опосередкованого, у разі якщо особа прямо не виключена з кола осіб, які є носіями відповідного права.

Так, суд враховує, що розгляд заяви претендента без врахування всіх обставин що впливають на прийняття рішення за результатом розгляду заяви щодо допуску/не допуску є порушенням конституційного принципу належного урядування, що знайшов закріплення, зокрема у статті 6 (органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України), статті 8 (в Україні визнається і діє принцип верховенства права), статті 19 (органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України) Конституції України.

Крім того, згідно зі статтями 3 та 4 Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони (ратифіковано згідно із Законом № 1678-VII від 16 вересня 2014 року зміцнення поваги до демократичних принципів, верховенства права та доброго (належного) врядування, прав людини та основоположних свобод відносяться до головних ціннісних орієнтирів для взаємовідносин між Сторонами.

В рішенні у справі Рисовський проти України ЄСПЛ вказав на те, що принцип належного урядування, зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява №29979/04, пункт 70).

Принцип належного урядування, як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (там само). З іншого боку, потреба виправити минулу помилку не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), пункт 74).

У постанові Верховного Суду від 28.02.2020 у справі № П/811/1015/16 наголошено, що принцип належного урядування має надзвичайно важливе значення для забезпечення правовладдя в Україні. Неухильне дотримання основних складових принципу належного урядування забезпечує прийняття суб`єктами владних повноважень легітимних, справедливих та досконалих рішень. Крім того, принцип належного урядування підкреслює те, що між людиною та державою повинні бути вибудовані саме публічно-сервісні відносини, у яких інституції та процеси служать всім членам суспільства.

Суд у цій справі також враховує, що відповідно до юридичної позиції Конституційного Суду України, викладеної в Рішенні від 02.11.2004 року № 15-рп/2004 року, верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема в закони, які за змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. При цьому справедливість -одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права.

Отже, ця юридична позиція Конституційного Суду України поширюється і на необхідність врегулювання органами публічної влади правової процедури, яка визначає критерії справедливого ставлення органів публічної влади до особи.

Як зазначено в Рішенні Конституційного Суду України від 13.06.2019 №5-р/2019, Конституція України містить низку фундаментальних положень щодо здійснення державної влади, передбачених статтями 3, 5, 6, 8, 19 Основного Закону. Названі конституційні приписи перебувають у взаємозв`язку, відображають фундаментальне положення конституціоналізму щодо необхідності обмеження державної влади з метою забезпечення прав і свобод людини та зобов`язують наділених державною владою суб`єктів діяти виключно відповідно до усталених Конституцією України цілей їх утворення.

Тому, коли йдеться про реалізацію компетенції у межах дискреції суб`єктом владних повноважень, такі суб`єкти зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19 Конституції України).

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правова процедура (fair procedure- справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій проведення такої перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Правова процедура встановлює межі вчинення повноважень органом публічної влади і, в разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.

Установлена правова процедура як складова частина принципу законності та принципу верховенства права є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Ця правова процедура спрямована на забезпечення загального принципу юридичної визначеності, складовою якої є принцип легітимних очікувань як один з елементів принципу верховенства права.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.07.2019 у справі №826/13000/18, від 08.07.2021 у справі № 160/674/19.

Частиною 2 ст. 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Отже, суд враховує практику Європейського суду з прав людини щодо наявності у сторони спору правомірних очікувань щодо об`єктів права власності (майна), тобто тимчасових споруд для здійснення підприємницької діяльності, бо товариство, звернувшись до відповідача-1 із заявою про продовження строку дії паспортів прив`язки, мало правомірні очікування на отримання рішення щодо свого майна з цього приводу.

Так, у справах Пайн Велі Девелопмент ЛТД та інші проти Ірландії від 29 листопада 1991 року заява № 12742/87 (Pine Valley Developments Ltd and Others v. Ireland) й Федоренко проти України від 01 червня 2006 року заява № 25921/02 Європейського суду з прав людини констатував, що відповідно до прецедентного права органів, які діють на підставі Конвенції, право власності може бути наявним майном, або коштами, уключаючи позови, для задоволення їх позивач може обґрунтувати їх принаймні виправданими очікуваннями щодо отримання можливості ефективного використання права власності.

У межах вироблених Європейським судом з прав людини підходів до тлумачення поняття майно, а саме, в контексті статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, це поняття охоплює як наявне майно, так і активи включаючи право вимоги, з посиланням на які заявник може стверджувати, що він має принаймні законні очікування стосовно ефективного здійснення свого права власності (пункт 74 рішення Європейського суду з прав людини Фон Мальтцан та інші проти Німеччини від 02 березня 2005 року заяви № 71916/01, 71917/01 та 10260/02 (Von Maltzan and Others v. Germany). Суд робить висновок, що певні законні очікування заявників підлягають правовому захисту, та формує позицію для інтерпретації вимоги як такої, що вона може вважатися активом: вона повинна мати обґрунтовану законну підставу, якою, зокрема є чинна норма закону, тобто встановлена законом норма щодо виплат (пенсійних, заробітної плати, винагороди, допомоги) на момент дії цієї норми є активом, на який може розраховувати громадянин як на свою власність.

Отже, виходячи з вищевикладеного, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що конкурсна комісія допустила претендента до участі у конкурсі без наявності в нього необхідного трирічного стажу у сфері культури, тому, не довела правомірність прийнятих рішень щодо допущення кандидата та визнання його переможцем, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в цій частині, шляхом визнання протиправними та скасування рішення від 17.06.2024, оформлене протоколом № 1 комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» про допуск кандидата ОСОБА_2 та рішення від 03.07.2024, оформлене протоколом № 2 комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» про визначення переможця конкурсу.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправним і скасування Наказу начальника управління майном спільної власності Львівської обласної ради Андрія Білоуса «Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 8 липня 2024 № 787-ОС, суд зазначає таке.

Як встановлено судом, Наказом Управління майном спільної власності Львівської обласної ради «Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 08.07.2024 № 787-ОС ОСОБА_2 призначено на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» з 09.07.2024, як такого, що переміг у конкурсі.

Підставою зазначено заяву ОСОБА_2 та протокол засідання конкурсної комісії № 2 від 03.07.2024.

Враховуючи вищевикладене та висновки суду щодо протиправності протоколів № 1 від 17.06.2024 та № 2 від 03.07.2024, один з яких є підставою для прийняття оскаржуваного наказу від 8 липня 2024 № 787-ОС вимога про скасування наказу начальника управління майном спільної власності Львівської обласної ради Андрія Білоуса Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв від 08 липня 2024 року № 787-ОС, прийнятого за наслідками проведення конкурсу, заявлена як похідна від раніше заявлених вимог, та стосується відновлення порушеного права, а також не містить відмінних підстав ніж ті, що зазначені до основних вимог позову.

Тому суд дійшов висновку, що позов в цій частині також підлягає задоволенню.

Згідно положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Таким чином, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління майном спільної власності Львівської обласної ради, Комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Львівський палац мистецтв», за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Комунальний заклад культури Львівської обласної ради Львівський палац мистецтв, ОСОБА_2 про визнання протиправними і скасування рішень підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При цьому, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 1 статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно з пунктом 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 встановлено у розмірі 3028,00 грн.

Разом з цим, відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, оскільки позовну заяву подано за допомогою підсистеми «Електронний суд» в електронній формі та така містить дві вимоги немайнового характеру (вимога про визнання протиправним і скасувати Наказ начальника управління майном спільної власності Львівської обласної ради Андрія Білоуса «Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 8 липня 2024 № 787-ОС як встановлено судом є похідною від первинних вимог) то позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 1937,92 грн (3028,00 * 0,4 * 0,8 * 2).

Позивач сплатив судовий збір в загальному розмірі 2180,16 грн.

Таким чином, позивач сплатив судовий збір в більшому розмірі.

Суд зазначає, що позивач має право відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» подати клопотання про повернення судового збору у зв`язку з внесенням його в більшому розмірі.

Тому, за рахунок бюджетних асигнувань Управління майном спільної власності Львівської обласної ради на користь позивача слід стягнути сплачений ним при зверненні до суду із цим позовом судовий збір в розмірі 1937,92 грн.

Керуючись ст.ст. 72, 73, 139, 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв про допуск кандидата ОСОБА_2 на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв оформлене протоколом № 1 від 17 червня 2024 року;

3. Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з конкурсного відбору кандидата на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв про визнання переможцем конкурсу на посаду генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради Культурно-мистецький центр Львівський палац мистецтв ОСОБА_2 та рекомендацію Управлінню майном спільної власності Львівської міської ради укласти контракт з ОСОБА_2 терміном на 5 років, оформлене протоколом № 2 від 03 липня 2024 року.

4. Визнати протиправним та скасувати Наказ начальника управління майном спільної власності Львівської обласної ради Андрія Білоуса «Про призначення генерального директора комунального закладу культури Львівської обласної ради «Культурно-мистецький центр «Львівський палац мистецтв» від 8 липня 2024 № 787-ОС.

5. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з Управління майном спільної власності Львівської обласної ради (79018 м. Львів вул. Винниченка, 18, ) за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір в сумі 1937 гривень (одна тисяча дев`ятсот тридцять сім) 92 копійки.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Качур Р.П.