Справа № 160/19927/23
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2024-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 грудня 2024 року Справа №160/19927/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Дєєв М.В., перевіривши заяву ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, Державної судової адміністрації України, третя особа - Державна казначейська служба України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

27.10.2023 року рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду у даній справі ухвалено:

- адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області (49000, м.Дніпро, проспект Дмитра Яворницького, 57, к.301, ), Державної судової адміністрації України (01601, м.Київ, вул.Липська, 18/5, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково;

- визнати протиправними дії Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області щодо нарахування та виплати судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 суддівської винагороди та матеріальної допомоги на оздоровлення за період з 01 січня 2021 року по 31 липня 2023 року, виходячи із розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді у розмірі 2102,00 грн.;

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області провести судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 перерахунок суддівської винагороди та матеріальної допомоги на оздоровлення за період з 01 січня 2021 року по 31 липня 2023 року обчисливши відповідно до вимог статті 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» без застосування обмеження, передбаченого статтею 29 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», та здійснити виплату з урахуванням раніше сплачених сум та з відрахуванням обов`язкових платежів;

- у задоволенні решти позовних вимог відмовити.

17.01.2024 року ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2023 року повернуто заявнику.

15.04.2024 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом видано виконавчий лист.

28.05.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду у задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення або зміну способу або порядку виконання судового рішення у даній справі відмовлено.

28.11.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла ОСОБА_1 , в якій заявник просить:

- прийняти до провадження та вирішити в порядку письмового провадження заяву

ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльності Територіального управління Державної судової адміністрації України в

Дніпропетровській області та зобов`язання вчинити певні дії по справі №160/19927/23

в порядку ст. 383 КАС України;

- під час підготовки заяви до розгляду відповідно до статті 382 КАС України в порядку судового контролю - зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Перевіривши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Положеннями частини першої та другої статті 382 КАС України визначено, що суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Згідно із частиною першою статті 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Частиною 6 ст. 383 КАС України визначено, що за наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.

Стаття 249 КАС України визначає, що суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону (ч. 1 ст. 249 КАС України).

Отже, постановляння окремої ухвали є наслідком розгляду судом заяви, поданої в порядку ст. 383 КАС України.

Нормами статей 382-383 КАС України виокремлюються такі види судового контролю за виконанням судового рішення, як зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу у разі невиконання судового рішення (ст.382 КАС України) і визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду, у разі неналежного виконання судового рішення. (ст.383 КАС України).

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 30 вересня 2020 року у справі № 420/5365/19 та від 30 червня 2020 року у справі №0840/2883/18.

При цьому, законодавець, розмежовуючи види судового контролю за виконанням судового рішення, тим самим розділив і види заяв, з якими звертається позивач до суду та відповідно, - наявність чи відсутність вимог до оформлення кожної з них.

Спеціальних вимог до змісту заяви поданої в порядку ст.382 КАС України процесуальний закон не містить, що обумовлює застосування загальних вимог до форми та змісту письмової заяви (клопотання), що передбачені ст. 167 КАС України.

Натомість ч.2 ст.383 КАС України передбачає чіткі вимоги до змісту заяви про визнання протиправною бездіяльності суб`єкта владних повноважень-відповідача на виконання рішення суду.

Строків для подання заяви на підставі ст. 382 КАС України не встановлено, а тому виходячи із мети здійснення судового контролю, така заява може бути подана на стадії виконання рішення суду.

У свою чергу статтею 383 КАС України передбачено, що заяву, зазначену у частині першій цієї статті, може бути подано протягом десяти днів з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, але не пізніше дня завершення строку пред`явлення до виконання виконавчого листа, виданого за відповідним рішенням суду (ч. 4 ст. 383 КАС України). При цьому, процесуальним наслідком недотримання встановленого процесуальним законом строку для подання заяви є її повернення заявнику (ч. 5 ст. 383 КАС України).

Крім того і судові рішення, які приймаються за результатом розгляду питань передбачених ст. 382 та 383 КАС України, є різними. Зокрема розглядаючи заяву в порядку ст. 382 КАС України, суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання рішення суду та за наслідком оцінки звіту ухвалити рішення про прийняття звіту, накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень або встановлення нового строку для подання звіту.

За результатом розгляду заяви в порядку ст. 383 КАС України, суд приймає рішення про залишення її без задоволення, або постановляє окрему ухвалу на підставі ст. 249 КАС України.

Узагальнюючи вказане, суд зазначає, що встановлення статтями 382 - 383 КАС Українирізних способів судового контролю за виконанням рішень судів зумовлює і різні процесуальні форми реалізації позивачем права на ініціювання того чи іншого способу судового контролю.

Як зазначалося, законодавцем встановлено не лише відмінні правила подання та розгляду заяв в порядку ст. 382 - 383 КАС України, але й розмежовано повноваження суду щодо прийняття до розгляду цих процесуальних питань, тому їх об`єднання в одній заяві є недопустимим.

Аналогічна правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду, що викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16 жовтня 2018 року по справі № 556/2081/17.

Відповідно до п.3 ч. 3 ст. 44 КАС України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

При цьому, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні відповідати загальним вимогам до форми та змісту, встановленими ч.1 ст.167 КАС України.

Згідно з ч.2 ст.167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Таким чином, з огляду на встановлені недоліки форми та змісту заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для застосування до заяви процесуальних наслідків, передбачених частиною другою статті 167 КАС України.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.167, 382, 383 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, Державної судової адміністрації України, третя особа - Державна казначейська служба України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Дєєв