Справа № 380/13833/24
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-12-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 грудня 2024 року м. Львівсправа № 380/13833/24

Львівський окружний адміністративний суд, суддя Клименко О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (Позивачка/ ОСОБА_2 ) звернулася до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом до Національної поліції України (Відповідач/НПУ), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Національної поліції України щодо нездійснення нарахування та виплати грошового забезпечення ОСОБА_1 у вигляді надбавки як поліцейському режимно-секретного органу, яка працює з відомостями та їх носіями, що мають ступінь секретності «Цілком таємно» та «Таємно» у розмірі 50 відсотків до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень, за період з 12 травня 2023 року до 25 березня 2024 року з урахуванням раніше виплачених сум;

- зобов`язати Національну поліцію України здійснити перерахунок, нарахування та виплату грошового забезпечення ОСОБА_1 у вигляді надбавки як поліцейському режимно-секретного органу, яка працює з відомостями та їх носіями, що мають ступінь секретності «Цілком таємно» та «Таємно» у розмірі 50 відсотків до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень, за період з 12 травня 2023 року до 25 березня 2024 року з урахуванням раніше виплачених сум.

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що в період з 07 листопада 2015 року до 01 квітня 2024 року проходила службу в НПУ. Зазначає, що НПУ протиправно не встановила та не виплатила позивачці в період з 12 травня 2023 року до 25 березня 2024 року грошове забезпечення у вигляді надбавки як поліцейському режимно-секретного органу, яка працює з відомостями та їх носіями, що мають ступінь секретності «Цілком таємно» та «Таємно» у розмірі 50 відсотків до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень.

Свою позицію позивачка аргументує тим, що їй надано доступ до державної таємниці (для роботи з інформацією, що має ступінь секретності «Цілком таємно» та «Таємно»), посада, яку вона займала, старший інспектор режимно-секретного відділу Департаменту кримінального аналізу Національної поліції України передбачала роботу в режимно-секретному органі, а відтак вона має право на встановлення надбавки у розмірі 50 відсотків до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень відповідно до пункту 4-1 Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 року № 414 (далі Положення № 414) та пункту 7 розділу ІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року № 260 (далі Порядок № 260).

Позивачка, вважаючи свої права зазначеною вище поведінкою відповідача порушеними, з метою їх захисту звернулася з цим позовом до суду, який просить задовольнити повністю.

Позиція відповідача викладена у відзиві на позовну заяву. Відповідач вказує, що наказом НПУ від 13 липня 2023 року № 1109о/с «Про встановлення надбавки до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень» позивачці встановлено надбавку в розмірі 15 відсотків до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень. Цей наказ позивачкою не оскаржувався, є чинним та підлягав виконанню.

Зазначає, що позивачка проходила службу на посаді старшого інспектора режимно-секретного відділу Департаменту кримінального аналізу Національної поліції України. Однак Департамент кримінального аналізу, який є структурним підрозділом Національної поліції України відповідно до положення про вказаний підрозділ, не є режимно-секретним органом. Таким органом у системі Національної поліції України є лише Департамент режиму та технічного захисту інформації відповідно до пункту 2 розділу І Положення про нього, затвердженого наказом НПУ від 27 грудня 2023 року № 1232.

Своєю чергою, відповідно до наказу НПУ від 29 грудня 2019 року № 1354 «Про затвердження Положення про Департамент кримінального аналізу Національної поліції України» Департамент кримінального аналізу розробляє, впроваджує та застосовує нові методи та напрями здійснення кримінального аналізу, спрямовані на підвищення ефективності протидії злочинності. Департамент кримінального аналізу є уповноваженим структурним підрозділом НПУ з проведення, організації та координації інформаційно-пошукової та аналітичної роботи, спрямованої на збір, оцінку та реалізацію інформації, у тому числі інформації з обмеженим доступом, шляхом її надання уповноваженим органам (підрозділам) для вжиття заходів відповідно до їх компетенції, оцінювання ризиків, а також використання її для забезпечення виконання функцій, покладених на поліцію. Отже, відповідач уважає необґрунтованими посилання позивачки на роботу в режимно-секретному органі НПУ та неврахування спірної доплати у розмірі 50 відсотків. Нарахування позивачці надбавки до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 відсотків за період з 13 липня 2023 року по 25 березня 2024 року здійснювалося керівником з дотриманням вимог Порядку № 260 та Положення № 414 з урахуванням періодичності роботи, яка передбачає доступ позивачки до державної таємниці. Сама незгода позивачки із розміром спірної надбавки на доводить протиправності поведінки відповідача у цій частині, якою забезпечувалося відповідне виконання наказу НПУ від 13 липня 2023 року № 1109о/с.

З огляду на викладене просить у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Також у відзиві на позовну заяву відповідач зазначає про пропуск позивачкою строку звернення до суду.

Відповідно до пункту третього частини третьої статті 246 КАС України суд зазначає, що ухвалою судді від 02 липня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення (виклику) сторін; витребувано у відповідача належним чином засвідчені копії: документів, які визначали функціональні обов`язки позивачки під час проходження служби; розрахункові листи про виплачене грошове забезпечення позивачці за період з 12 травня 2023 року до 25 березня 2024 року.

Ухвалою суду 06 листопада 2024 року витребувано у відповідача: належним чином засвідчену копію Положення про Департамент кримінального аналізу Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 29 грудня 2019 року № 1354; письмові пояснення щодо невиплати ОСОБА_1 надбавки за службу в умовах режимних обмежень за період з 12 травня 2023 року по 13 липня 2023 року.

Ухвалою суду від 12 листопада 2024 року заяву представника відповідача від 11 листопада 2024 року про продовження процесуального строку на подання витребуваних доказів задоволено; продовжено Національній поліції України встановлений ухвалою суду від 06 листопада 2024 року процесуальний строк на подання витребуваних доказів у справі до 18 листопада 2024 року включно.

Витребувані докази (подані в поштове відділення для надіслання до суду 15 листопада 2024 року) надійшли до суду 20 листопада 2024 року.

Ухвалою суду від 05 грудня 2024 року у задоволенні клопотання представника відповідача від 17 липня 2024 року про залишення позову без розгляду відмовлено.

Суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

У спірний у цій справі період позивачка проходила службу в Департаменті кримінального аналізу Національної поліції України на посаді старшого інспектора режимно-секретного відділу.

Наказом Департаменту кримінального аналізу Національної поліції України від 12 травня 2023 року № 7д «Про надання доступу до державної таємниці» вирішено надати доступ до державної таємниці (для роботи з інформацією, що має ступінь секретності «Цілком таємно» та «Таємно») підполковнику поліції ОСОБА_1 , старшому інспектору режимно-секретного відділу Департаменту.

Наказом Національної поліції України від 13 липня 2023 року № 1109о/с «Про встановлення надбавки до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень» вирішено установити надбавку в розмірі 15 відсотків до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень підполковнику поліції ОСОБА_1 , старшому інспектору режимно-секретного відділу.

Відповідно до наданих відповідачем розрахункових листів за травень 2023 року березень 2024 року позивачці починаючи з липня 2023 року по березень 2024 року виплачувалася надбавка за роботу в умовах режимних обмежень (таємність) у розмірі 15 відсотків до посадового окладу.

Наказом Національної поліції України від 29 березня 2024 року № 525о/с «По особовому складу» підполковника поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора режимно-секретного відділу Департаменту кримінального аналізу звільнено зі служби в поліції за підпунктом 2 за станом здоров`я (через хворобу) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 01 квітня 2024 року.

Листом Департаменту фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Національної поліції України від 15 травня 2024 року № 68511-2024 «Про надання інформації» позивачку у відповідь на її запит на інформацію від 27 квітня 2024 року повідомлено про те, що:

«(…) За інформацією, наданою Департаментом кримінального аналізу, доступ до державної таємниці за формою 2 ОСОБА_1 надано на підставі наказу Департаменту кримінального аналізу Національної поліції України від 12.05.2023 № Н-7д.

Виконуючи функції працівника режимно-секретного відділу у період з 31.05.2023 до 29.03.2024 ОСОБА_1 мала доступ до матеріальних носіїв секретної інформації (далі - МНСІ) щодо технічного захисту інформації. ОСОБА_1 фактично почала працювати з МНСІ з 31.05.2023, після отримання їх за актом передачі-приймання МНСІ від 01.06.2023 № 1122/33/01/4-2023ДСК.

З урахуванням періодичності роботи, яка передбачає доступ до державної таємниці, ОСОБА_1 підготовлено необхідні матеріали для оформлення надбавки до посадового окладу в умовах режимних обмежень та наказом Національної поліції України від 13.07.2023 № 1109 о/с установлено надбавку в розмірі 15 відсотків.

Відповідно до наказу Національної поліції України від 26.03.2024 року № 506 о/с дск, підготовленого Департаментом режиму та технічного захисту інформації, ОСОБА_1 встановлено надбавку до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень у розмірі 50%.

Відповідно до вищезазначених наказів Національної поліції України ОСОБА_1 було нараховано та виплачено надбавку до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень:

- у розмірі 15% з 13.07.2023 року по 25.03.2024 року;

- у розмірі 50% з 26.03.2024 року по 01.04.2024 року.

Додатково зазначаємо, що розрахунок при звільненні здійснено в повному обсязі з урахуванням всіх встановлених надбавок відповідно до наказів Національної поліції України (…)».

Позивачка, вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо нарахування та виплати надбавки у розмірі 50 відсотків до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 12 травня 2023 року до 25 березня 2024 року, звернулася з цим позовом до суду.

Оцінюючи правовідносини, які виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених законом, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Закон України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580) визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно частин першої, другої статті 94 Закону № 580 поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається Кабінетом Міністрів України залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Суспільні відносини, пов`язані з віднесенням інформації до державної таємниці, засекречуванням, розсекречуванням її матеріальних носіїв та охороною державної таємниці з метою захисту національної безпеки України регулює Закон України від 21 січня 1994 року № 3855-XII «Про державну таємницю» (далі Закон № 3855).

Умови, за яких державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації можуть отримати дозвіл на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, установлено статтею 20 Закону № 3855.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону № 3855 залежно від ступеня секретності інформації встановлюються такі форми допуску до державної таємниці: форма 1 - для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності «особливої важливості», «цілком таємно» та «таємно»; форма 2 - для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності «цілком таємно» та «таємно»; форма 3 - для роботи з секретною інформацією, що має ступінь секретності «таємно», а також такі терміни дії допусків: для форми 1 - 5 років; для форми 2 - 7 років; для форми 3 - 10 років.

Згідно з частиною другою статті 22 Закону № 3855 допуск до державної таємниці надається дієздатним громадянам України віком від 18 років, які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-технічної діяльності або навчання, органами Служби безпеки України після проведення їх перевірки. Порядок надання допуску до державної таємниці визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини сьомої статті 22 Закону № 3855 надання допуску передбачає: визначення необхідності роботи громадянина із секретною інформацією; перевірку громадянина у зв`язку з допуском до державної таємниці; взяття громадянином на себе письмового зобов`язання щодо збереження державної таємниці, яка буде йому довірена; одержання у письмовій формі згоди громадянина на передбачені законом обмеження прав у зв`язку з його допуском до державної таємниці; ознайомлення громадянина з мірою відповідальності за порушення законодавства про державну таємницю.

Статтею 30 Закону № 3855 визначено, що у разі коли за умовами своєї професійної діяльності громадянин постійно працює з відомостями, що становлять державну таємницю, йому повинна надаватися відповідна компенсація за роботу в умовах режимних обмежень, види, розміри та порядок надання якої встановлюються Кабінетом Міністрів України.

На виконання статті 30 Закону № 3855 Кабінет Міністрів України постановою від 15 червня 1994 року № 414 затвердив Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці.

Відповідно до пункту 1 Положення № 414 це Положення визначає види, розміри і порядок надання компенсації працівникам органів законодавчої, виконавчої та судової влади, органів прокуратури, інших державних органів, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, які за умовами своєї професійної діяльності постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю (далі - особи, які працюють в умовах режимних обмежень).

Згідно з пунктом 2 Положення № 414 особам, які працюють в умовах режимних обмежень, крім працівників режимно-секретних органів, установлюється надбавка до посадових окладів (тарифних ставок), заробітної плати (у разі визначення законом її розміру) залежно від ступеня секретності інформації:

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «особливої важливості», - 20 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно», - 15 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «таємно», - 10 відсотків.

За змістом пункту 4-1 Положення № 414 працівникам режимно-секретних органів в органах законодавчої, виконавчої та судової влади, органах прокуратури, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях надбавка до посадових окладів (тарифних ставок), установлюється залежно від ступеня секретності інформації у таких розмірах:

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «особливої важливості», - 60 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно», - 50 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «таємно», - 30 відсотків.

Відповідно до пунктів 5, 6 Положення № 414 такими, що постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю, вважаються особи, які за своїми функціональними обов`язками або на час виконання робіт згідно з укладеними договорами займаються розробленням, виготовленням, обліком, зберіганням, використанням документів, виробів та інших матеріальних носіїв державної таємниці, приймають рішення з цих питань або здійснюють постійний контроль за станом захисту державної таємниці.

Персональний склад осіб, які працюють в умовах режимних обмежень, та розмір надбавки визначаються керівником відповідного органу законодавчої, виконавчої та судової влади, органу прокуратури, інших органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, де працюють ці особи.

Надбавка до посадових окладів (тарифних ставок), заробітної плати (у разі визначення законом її розміру) виплачується лише за наявності дозволу на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, наданого відповідно до законодавства про державну таємницю.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року № 260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських.

Приписами абзаців першого - четвертого пункту 7 розділу ІІ Порядку № 260 визначено, що поліцейським, які проходять службу в умовах режимних обмежень, крім поліцейських, які займають посади в режимно-секретних органах, та за своїми функціональними обов`язками постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю (займаються розробленням, виготовленням, обліком, зберіганням, використанням документів, виробів та інших матеріальних носіїв секретної інформації, приймають рішення з цих питань або здійснюють постійний контроль за станом охорони державної таємниці (далі - поліцейські, які проходять службу в умовах режимних обмежень, крім поліцейських, які займають посади в режимно-секретних органах,)), установлюється надбавка до посадових окладів залежно від ступеня секретності інформації:

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «особливої важливості», - 20 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно», - 15 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «таємно», - 10 відсотків.

Також положеннями абзаців дев`ятого - дванадцятого пункту 7 розділу ІІ Порядку № 260 встановлено, що поліцейським режимно-секретних органів установлюється надбавка до посадових окладів залежно від ступеня секретності інформації в таких розмірах:

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «особливої важливості», - 60 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно», - 50 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «таємно», - 30 відсотків.

Аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку про те, що поліцейським, які проходять службу в умовах режимних обмежень, крім поліцейських, які займають посади в режимно-секретних органах, та за своїми функціональними обов`язками постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю, установлюється надбавка до посадових окладів залежно від ступеня секретності інформації, зокрема: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно», - 15 відсотків. Водночас поліцейським режимно-секретних органів установлюється надбавка до посадових окладів залежно від ступеня секретності інформації в таких розмірах, зокрема: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно», - 50 відсотків.

У позовній заяві позивачка вказує, що у спірний період була поліцейським режимно-секретного органу, працювала з відомостями та їх носіями, що мають ступінь секретності «Цілком таємно» та «Таємно», а тому має право на встановлення надбавки до посадового окладу в розмірі 50 відсотків.

Оцінюючи такі доводи позивачки, суд зазначає таке.

Частиною першою статті 21 Закону № 3855 визначено, що в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, що провадять діяльність, пов`язану з державною таємницею, з метою розроблення та здійснення заходів щодо забезпечення режиму секретності, постійного контролю за їх додержанням створюються на правах окремих структурних підрозділів режимно-секретні органи (далі - РСО), які підпорядковуються безпосередньо керівнику державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації.

Відповідно до частин другої - третьої статті 21 Закону № 3855 створення, реорганізація чи ліквідація РСО здійснюються за погодженням із Службою безпеки України. У своїй роботі РСО взаємодіють з органами Служби безпеки України.

До складу режимно-секретного органу входять підрозділи режиму, секретного діловодства та інші підрозділи, що безпосередньо забезпечують охорону державної таємниці, залежно від специфіки діяльності державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації.

Згідно із частиною дев`ятою статті 21 Закону № 3855 передача функцій РСО будь-яким іншим підрозділам державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації не допускається.

Отже, статтею 21 Закону № 3855 чітко визначено перелік органів, які належать до режимно-секретних, а також застережено, що передача функцій режимно-секретного органу будь-яким іншим підрозділам державного органу, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації не допускається.

Суд встановив, що у спірний у цій справі період позивачка проходила службу в Департаменті кримінального аналізу Національної поліції України на посаді старшого інспектора режимно-секретного відділу.

З метою встановлення правового статусу органу, в якому позивачка проходила службу (у аспекті доводів позивачки про те, що це був режимно-секретний орган), суд ухвалою від 06 листопада 2023 року витребував у відповідача належним чином засвідчену копію Положення про Департамент кримінального аналізу Національної поліції України, затвердженого наказом Національної поліції України від 29 грудня 2019 року № 1354.

На виконання вимог вказаної ухвали відповідач надав суду Положення про Департамент кримінального аналізу Національної поліції України, затверджене наказом Національної поліції України від 29 грудня 2019 року № 1354 (далі Положення № 1354).

Судом здійснено детальний аналіз даного Положення. Так, згідно з пунктом 1 Положення № 1354 Департамент кримінального аналізу Національної поліції України є структурним підрозділом центрального органу управління поліції, у складі кримінальної поліції, який підпорядковується Голові Національної поліції України, та координується і контролюється першим заступником Голови Національної поліції начальником кримінальної поліції або заступником Голови, відповідно до розподілу функціональних обов`язків.

Відповідно до пункту 3 Положення № 1354 Департамент кримінального аналізу Національної поліції України є уповноваженим структурним підрозділом Національної поліції України з проведення, організації та координації інформаційно-пошукової та аналітичної роботи, спрямованої на збір, оцінку та реалізацію інформації, у тому числі інформації з обмеженим доступом, шляхом надання її уповноваженим органам (підрозділам) для вжиття заходів відповідно до їх компетенції, оцінювання ризиків, а також використання її для забезпечення виконання функцій, покладених на поліцію.

Відповідно до пункту 11 Положення № 1354 забезпечення режиму секретності в Департаменті здійснюється відповідно до вимог законодавства України у сфері охорони державної таємниці.

Отже, відповідно до Положення № 1354 Департамент кримінального аналізу Національної поліції України не є режимно-секретним органом Національної поліції України в розумінні статті 21 Закону № 3855.

Таким органом у Національній поліції України є Департамент режиму та технічного захисту інформації Національної поліції України відповідно до пункту 2 Положення про нього, затвердженого наказом Національної поліції України від 27 грудня 2023 року № 1232, згідно із яким Департамент режиму та технічного захисту інформації є режимно-секретним органом Національної поліції України та підпорядковується Голові Національної поліції України або особі, яка тимчасово виконує його обов`язки.

З наведеного суд висновує, що у спірний у цій справі період позивачка не проходила службу саме в режимно-секретному органі Національної поліції України, не була поліцейським режимно-секретного органу Національної поліції України, а тому права на встановлення надбавки до посадового окладу в розмірі 50 відсотків, що є предметом спору у цій справі, не має.

Адже будь-які докази, які вказують на наявність статусу режимно-секретного органу Департаменту кримінального аналізу Національної поліції України, у якому на посаді старшого інспектора режимно-секретного відділу працювала позивачка у спірний період, в матеріалах справи відсутні.

Зважаючи на викладене, суд не знайшов у поведінці відповідача порушень чинного законодавства у частині виплати позивачці надбавки до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 відсотків до посадового окладу, а тому заявлені позовні вимоги є необґрунтованими, тож задоволенню не підлягають.

Стосовно покликань відповідача у відзиві на позовну заяву на пропуск позивачкою строку звернення до суду суд зазначає, що питання дотримання позивачкою строку звернення з цим позовом до суду вирішено в ухвалі від 05 грудня 2024 року, тому такі доводи відповідача суд повторно не оцінює.

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову повністю.

Зважаючи на висновок суду про відмову в задоволенні позову в повному обсязі, а також ураховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Національної поліції України (вул. Богомольця, 10, м. Київ, 01601) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.

Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Повний текст рішення складено 05 грудня 2024 року.

СуддяКлименко Оксана Миколаївна