Справа № 754/14802/24
Суддя: Гринчак О. І.
Дата ухвалення: 2024-12-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження 2-а/754/221/24
У Х В А Л А

Іменем України

04 грудня 2024 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

В С Т А Н О В И Л А:

10 жовтня 2024 року ОСОБА_1 надіслав до Деснянського районного суду м. Києва позовну заяву до ІНФОРМАЦІЯ_1 на постанову, в якій просить:

- поновити пропущений строк звернення до суду для оскарження постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 за № 479 від 22.06.2024 у зв`язку з отриманням інформації про існування зазначеної вище постанови з матеріалів виконавчого провадження лише 10.10.2024;

- скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 479 від 22.06.2024, складену начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 , якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 25 500,00 грн за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк для усунення недоліків.

Вказану вище ухвалу направлено позивачу на адресу його зареєстрованого місця проживання та отримано 06.11.2024.

Станом на 04.12.2024 жодних заяв чи клопотань від позивача до суду не надходило.

Таким чином, у встановлений судом строк позивач ухвалу про залишення позовної заяви без руху не виконав, недоліки позовної заяви не усунув.

Відповідно до положень статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику ЄСПЛ як джерело права.

У пункті 55 рішення у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19.06.2001 ЄСПЛ підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19.06.2001, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів.

Крім того, у своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З урахуванням того, що позивач вимог ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2024 року не виконав, то відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України матеріали позовної заяви вважаються неподаними і повертаються позивачу.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 4 ст. 169, ст. 256 КАС України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складено та підписано 04.12.2024.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК