Справа № 522/15163/24
Суддя: Цирфа К. А.
Дата ухвалення: 2024-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-а/947/290/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02.12.2024 м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Цирфа К.А., ознайомившись з матеріалами справи №522/15163/24 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції України про скасування постанови серії ЕНА №02284334 від 31.05.2024

ВСТАНОВИВ:

20.11.2024 до Київського районного суду м. Одеси в порядку ст. 29 КАС України з Приморського районного суду м. Одеси надійшла справа №522/15163/24 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції України про скасування постанови серії ЕНА №02284334 від 31.05.2024, яка згідно до автоматичного розподілу судової справи між суддями, вказана справа передана судді Київського районного суду м. Одеси Цирфі К.А.

Вирішуючи питання щодо можливості відкриття провадження у справі, вивчивши матеріали позовної заяви, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху, для усунення недоліків з наступних підстав.

Пунктом 3 частини першої статті 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.03.2020, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2024 рік» у 2024 році установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 у розмірі 3028 грн.

Отже, позивачем повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 605,60 грн.,проте останнім до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору за подання до суду даного позову.

У позовній заяві вказано, що позивач є учасником бойових дій, тому відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.

Вирішуючи питання щодо звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, суддя дійшов до наступного.

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17, норма п. 13 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені ЗУ від 22.10.1993 «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. ст.12, 22 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 зроблено правовий висновок, згідно якого учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Предметом спору у цій справі є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, тобто, ця справа не пов`язана з порушенням прав ОСОБА_1 як учасника бойових дій і ніяк не стосується соціального і правового захисту учасників бойових дій.

Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку про відсутність встановлених законом підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Отже, за відсутності підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, запропонувати останньому сплатити судовий збір за подання даної позовної заяви, відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 605 (п`ятсот тридцять шість) гривень 60 копійок за реквізитами: отримувач: ГУК в Одеській області (Київський р-н), код отримувача 37607526, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, рахунок №UA0015756, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Також, у відповідності до змісту ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

З матеріалів справи встановлено, що постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності було винесено 31.05.2024.

Адміністративний позов про скасування вищевказаної постанови позивачем подано 10.09.2024, тобто поза межами встановленого ст.289 КУпАП строку.

Звертаючись з позовною заявою в суд, позивач просить поновити строк подання скарги, з тієї підстави, що такий пропущений з поважних причин, оскільки позивач 10.06.2024 вже звертався до Приморського районного суду м. Одеси з аналогічним позовом, однак таку позовну заяву йому було повернуто. Вважає, що вищевказана причина пропуску строку є поважною, а тому просить його поновити.

Суд з такою позицією позивача не погоджується та зазначає, що вищевказана причина пропуску строку не є поважною, оскільки звернення до суду з позовною заявою та подальше її повернення позивачу, не перериває строків звернення до адміністративного суду. Звертаючись до суду вперше з аналогічним позовом, позивач мав можливість усунути недоліки позовної заяви, однак цього не зробив у зв`язку з чим позовну заяву було повернуто, крім того, таку ухвалу суду позивачем не було оскаржено та така набрала законної сили.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Необхідно зауважити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

Отже, враховуючи те, що позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду з даним позовом і ним не надано суду належних обґрунтувань та доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути недоліки, шляхом надання (надіслання) обґрунтованого клопотання щодо інших причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом із зазначенням доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку.

Крім того, звертаю увагу, на те, що згідно ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання. Територіальні органи поліції утворює, ліквідовує та реорганізовує Кабінет Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України на підставі пропозицій керівника поліції. Структуру територіальних органів поліції затверджує керівник поліції за погодженням з Міністром внутрішніх справ України. Штатний розпис (штат) та кошторис територіальних органів поліції затверджує керівник поліції.

Відповідно до Структури територіальних органів поліції, затвердженої наказом Національної поліції України від 06.11.2015 №1 (зі змінами) Департамент патрульної поліції є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції, до складу якого входять територіальні (відокремлені) підрозділи.

Так, розділом IV Положення Про Департамент патрульної поліції визначено структуру та організацію діяльності Департаменту патрульної поліції. Зокрема п. 2 зазначеного розділу вказано, що Департамент патрульної поліції та його підрозділи становлять єдину систему. Підрозділи Департаменту патрульної поліції підзвітні та підконтрольні Департаменту патрульної поліції.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути вказані вище недоліки.

Керуючись ст.132, 160, 161, 169 КАС України

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції України про скасування постанови серії ЕНА №02284334 від 31.05.2024 залишити без руху.

Запропонувати позивачу впродовж 10-ти днів з моменту отримання даної ухвали, усунути зазначені недоліки адміністративного позову в ухвалі суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у зазначений строк адміністративний позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Цирфа К. А.