Справа № 460/4976/24
Суддя: Глушко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2024-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питання роз`яснення судового рішення

03 грудня 2024 рокуЛьвівСправа № 460/4976/24 пров. № А/857/22242/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Глушка І.В.

суддів: Довгої О.І., Запотічного І.І.,

розглянувши порядку письмового провадження судовому засіданні в м.Львові заяву Територіального управління Державної судової адміністрації України в Рівненській області про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2024 року у справі №460/4976/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Березнівського районного суду Рівненської області, Територіального управління Державної судової адміністрації України в Рівненській області про скасування наказу, зобов`язання вчинення певних дій,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 30 липня 2024 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Восьмим апеляційним адміністративним судом за наслідком апеляційного перегляду судового рішення у справі №460/4976/24 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 постановою від 19 листопада 2024 року рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 30 липня 2024 року скасовано. Адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано п.1 наказу Березнівського районного суду Рівненської області «Про встановлення надбавки за вислугу років державним службовцям апарату суду на 2024 рік» від 13 лютого 2024 року № 3-К/а в частині встановлення ОСОБА_1 з 01 січня 2024 року надбавки за вислугу років на державній службі в розмірі 30 відсотків посадового окладу. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

29 листопада 2024 року на адресу Восьмого апеляційного адміністративного суду від Територіального управління Державної судової адміністрації України в Рівненській області надійшла заява про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2024 року у справі №460/4976/24, яка передана для розгляду судді-доповідачу 02 грудня 2024 року.

Заявник просить суд роз`яснити те, яким наказом має регламентуватися виплата ОСОБА_1 надбавки до посадового окладу, а саме:

-чи шляхом видання нового наказу про призначення надбавки за вислугу років на виконання постанови суду?

- чи наказом від 19 червня 2023 року №14-К/а?

Обговоривши доводи заяви, перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення з наступних підстав.

Так, у поданій заяві відповідач просить роз`яснити судове рішення суду апеляційної інстанції, покликаючись на неоднозначне її розуміння, незрозумілість способу його виконання.

Відповідно до частини 1 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення його недоліків є його неясність, невизначеність. Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, однак без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення. При цьому, роз`яснено може бути лише судове рішення, яке набрало законної сили та не скасоване на момент звернення щодо його роз`яснення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду, а тому роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Слід зазначити, що роз`яснення рішення суду полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, суд лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Згідно з пунктом 10 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі» резолютивна частина рішення є завершальною і відображає результат вирішення справи адміністративної юрисдикції, а тому повинна містити чіткі та вичерпні висновки щодо всіх вимог, які були предметом позову, апеляційної чи касаційної скарги. Резолютивна частина судового рішення, за загальним правилом, повинна містити: висновок суду про задоволення позову (клопотання, подання), апеляційної чи касаційної скарги повністю або частково чи відмову в його (її) задоволенні повністю або частково, чи залишення його (її) без задоволення; висновок суду по суті вимог; розподіл судових витрат; інших правових наслідків ухваленого рішення; строк і порядок набрання судовим рішенням законної сили та його оскарження; встановлений судом строк для подання суб`єктом владних повноважень - відповідачем до суду першої інстанції звіту про виконання постанови, якщо вона вимагає вчинення певних дій.

У пункті 19 вказаної Постанови також зазначено, що за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Зі змісту постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2024 року слідує, що така в цілому є чіткою та зрозумілою, не зумовлює труднощів для її розуміння, містить виклад встановлених судом обставин та мотивів, з яких суд виходив при її прийнятті, а також покликання на положення закону, якими він керувався; терміни, вжиті у ній, відповідають тому змістові, що вони мають згідно з законодавством України; ці терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони означають; текст правової норми, застосованої судом, відтворений без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд надає своє тлумачення її змісту з відповідними висновками в контексті аналізу обставин справи. Судове рішення не містить положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання. Вирішення порушених заявником питань призведуть до викладення резолютивної частини в іншій редакції, що є неприпустимим в порядку роз`яснення судового рішення.

В свою чергу, чинним законодавством передбачено механізм надання роз`яснення змісту судового рішення, а не роз`яснення порядку виконання судового рішення.

Тобто, якщо порушені заявником питання стосуються роз`яснення порядку та способу виконання рішення суду, як має місце в цьому випадку, то до них не може бути застосовано механізм, який передбачений щодо роз`яснення змісту судового рішення.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення.

Відповідно до ч.3 ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дане питання розглянуто судом у порядку письмового провадження, враховуючи наявність передбачених ч.3 ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України умов для такого розгляду.

Керуючись статтями 254, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Територіального управління Державної судової адміністрації України в Рівненській області про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19 листопада 2024 року у справі №460/4976/24 відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя І. В. Глушко
судді О. І. Довга
І. І. Запотічний