Справа № 380/7956/21
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2024-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

27 листопада 2024 рокусправа № 380/7956/21
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Костецького Н.В., розглянувши в порядку питання про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Львівської обласної прокуратури (пр. Шевченка 17/19, м. Львів, ) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

у травні 2021 року на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Львівської обласної прокуратури, у якій позивач просить суд:

- визнати визнати протиправною бездіяльність Львівської обласної прокуратури щодо не вирішення питання про поновлення ОСОБА_1 на роботі у зв`язку з закінченням повноважень за виборною посадою;

- поновити ОСОБА_1 з 25 листопада 2020 року на посаді помічника прокурора Жовківського району прокуратури Львівської області або на іншій рівноцінній посаді, передбаченій штатним розписом на момент виконання рішення суду;

- стягнути з Львівської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 25 листопада 2020 року і до моменту фактичного поновлення на публічній службі.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 02.03.2022 позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Львівської обласної прокуратури щодо не вирішення питання про працевлаштування ОСОБА_1 у зв`язку з закінченням повноважень за виборною посадою. Зобов`язано Львівську обласну прокуратуру працевлаштувати ОСОБА_1 в структурі органів Львівської обласної прокуратури шляхом призначення на посаду, яка за функціональними обов`язками є рівнозначною тій, яку він займав на час звільнення. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2022 задоволено частково апеляційну скаргу Львівської обласної прокуратури, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02 березня 2022 року у справі № 380/7956/21 скасовано, та прийнято нове, яким позовні вимоги задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Львівської обласної прокуратури щодо не вирішення питання про працевлаштування ОСОБА_1 у зв`язку з закінченням повноважень за виборною посадою. Зобов`язано Львівську обласну прокуратуру поновити ОСОБА_1 в структурі органів Львівської обласної прокуратури на рівнозначну посаду, яку він займав на час звільнення, з урахуванням вимог ЗУ «Про прокуратуру». В задоволені решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 23.09.2024 задоволено частково касаційну скаргу Львівської обласної прокуратури. Скасовано рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02.03.2022 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2022 у справі №380/7956/21. Справу №380/7956/21 направлено на новий судовий розгляд до Львівського окружного адміністративного суду.

08.10.2024 справа №380/7956/21 надійшла на новий розгляд до Львівського окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 11.10.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче засідання призначено на 06.11.2024.

06.11.2024 у підготовче засідання позивач не з`явився, про причини неявки не повідомив. Позивач належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується особистим підписом позивача 25.10.2024 про одержання повістки у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення №245. Від позивача до суду не надходили заяви (клопотання) про відкладення підготовчого засідання чи розгляду справи за його відсутності.

У зв`язку із неявкою позивача підготовче засідання відкладено на 27.11.2024.

27.11.2024 у підготовче засідання сторони не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Позивач належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується особистим підписом позивача 16.11.2024 про одержання повістки у рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення №128. Від позивача до суду не надходили заяви (клопотання) про відкладення підготовчого засідання чи розгляду справи за його відсутності.

Представник відповідача належним чином (під особистий підпис) був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

При вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду, суд керувався таким.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, підставою для залишення позовної заяви без розгляду є повторне неприбуття позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин, за умови належного його повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, за відсутності заяви про розгляд справи без участі позивача та за умови неможливості розгляду справи за його відсутності.

При цьому, неприбуття у підготовче засідання чи у судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце розгляду справи, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге (на два чи більше підготовчих засідань/судових засідань підряд) не прибули на розгляд справи, і в суду є достовірні дані (докази) про те, що обидва рази позивач належним чином повідомлений про розгляд справи.

Таким чином, вирішуючи питання залишення позовної заяви без розгляду із згаданої вище підстави, необхідно з`ясувати: належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду перший і другий раз; відсутність поважних причин неприбуття позивача в два чи більше підготовчих засідань/судових засідань підряд або інформації про такі причини; відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності та можливість розгляду справи за його відсутності.

Так, позивач в підготовчі засідання, призначені на 06.11.2024 та 27.11.2024 не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Суд зауважує, що ним вжито усіх можливих заходів з метою вручення позивачу судових повісток у вказаній справі.

Суд наголошує, що у відповідності до норм ст. 195 КАС України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості. Тобто, якщо учасник процесу не має можливості з`явитися до суду, то законодавець передбачив для нього можливість взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особливо це стосується випадків, коли одна із сторін процесу перебуває в іншому місті або області.

Водночас, позивач своїм правом на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, наданим ст. 195 КАС України, не скористався.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року (№ 3236/03), сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 №3477-IV закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

В силу вимог частини першої статті 6 Конвенції кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 цієї Конвенції.

Європейський суд з прав людини у рішеннях також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03) вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Така позиція кореспондує висновку у рішенні від 16.02.2017 року у справі «Каракуця проти України» (заява № 18986/06), де, серед іншого, зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд вважає за необхідне зазначити, що реалізація права доступу до правосуддя не може нівелювати вимоги закону про належну процесуальну поведінку учасників справи, виконання покладених на них обов`язків задля належної реалізації цього права, а також має розглядатися також через призму додержання судом розумних строків розгляду справи та принципу правової визначеності у певних правовідносинах, які у цій справі стали спірними.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та активна роль в судовому розгляді справи для забезпечення найкоротшого строку вирішення спору та усунення обставин, що призводять до затягування адміністративного процесу.

Вказана позиція суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 10.04.2018 (справа №800/482/17), 17.04.2018 (справа №815/468/15), 30.05.2018 (справа №817/3419/15), 20.06.2018 (справа №809/2113/13-а).

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, Європейський суд з прав людини у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім цього, Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи систематичні неявки належно повідомленого позивача у підготовчі засідання без поважних причин, зважаючи на тривалість судового провадження в даній справі, беручи до уваги, що неявка позивача у підготовче засідання перешкоджає розгляду справи, а також відсутність будь-яких клопотань та заяв від позивача про розгляд справи за його відсутності, суд робить висновок про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Суд зазначає, що за приписами ч. 4 ст. 240 КАС України залишення позову без розгляду не позбавляє особу можливості повторного звернення до суду з таким позовом та навести, у випадку пропуску строку звернення до адміністративного суду, обґрунтування причин його пропуску та доводи щодо їх поважності з наданням належних доказів.

Керуючись ст. ст. 240, 241, 248, 256, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

у х в а л и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської обласної прокуратури про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дати підписання ухвали.

Повний текст ухвали складено 02.12.2024 року.

СуддяКостецький Назар Володимирович