Справа № 380/4897/22
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2024-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 рокуЛьвівСправа № 380/4897/22 пров. № А/857/25130/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Пліша М.А., Кузьмича С.М.,

за участю секретаря судового засідання: Кулабухової М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року, головуючий суддя Кравців О.Р., ухвалене о 14:40 год. у м. Львові, повний текст якого складено 16.09.2024 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про визнання дій протиправними скасування приписів,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Інспекції ДАБК, в якому просив визнати дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, що полягають у проведенні 13.08.2021 року позапланової перевірки на об`єкті, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , за наслідками чого складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.08.2021 року №466-пп; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2021 року №1-466пп; протокол про правопорушення законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.08.2021 року №1-466пп, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2021 року №2-466пп; протокол про правопорушення законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.08.2021 року №2-466пп - протиправними; визнати протиправною та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2021 року №1-466пп; визнати незаконним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2021 року №2-466пп; визнати дії інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, що полягають у проведенні 28.09.2021 року позапланової перевірки на об`єкті, розташованому за адресою: вул. Турянського, 33 в м. Львові, за наслідками чого складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2021 року №591-пп; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.09.2021 року №1-466пп; протокол про правопорушення законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.09.2021 року №1-591-пп, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2021 року №2-466пп; протокол про правопорушення законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.08.2021 року №2-466пп - протиправними; визнати незаконним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.09.2021 року про негайне зупинення експлуатації магазину з продажу продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Львів, вул. Турянського, 33.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що на момент проведення позапланової перевірки будівельні роботи по реконструкції квартири не проводились. Вважав дії Інспекції ДАБК незаконними та такими, що суперечать чинному законодавству.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року адміністративний позов задоволено; визнано протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо проведення позапланової перевірки 13.08.2021 року; визнано протиправним та скасовано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2021 року №1-466пп; визнано протиправним та скасовано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2021 року №2-466пп; визнано протиправними дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові щодо проведення позапланової перевірки 28.09.2021 року; визнано протиправним та скасовано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.09.2021 року.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, Інспекція ДАБК оскаржила його в апеляційному порядку, яка, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, не надано належної правової оцінки наявним доказам, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що підставами для вжиття заходів державного архітектурно-будівельного на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 став лист Шевченківського відділу поліції ГУ НП у Львівській області від 23.12.2020 №18768/43/01/09-20. Інспекція здійснювала цю перевірку з метою перевірки виконання вимог припису від 09.03.2021 року на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 06.08.2021 року №466-пп. Позивач під час проведення перевірки був присутній, що підтверджується його підписом на звороті зазначеного направлення. Під час проведення перевірки встановлено, що припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.03.2021 з вимогою в 2-ох місячний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення не виконано, оскільки дозвільні документи в реєстрі будівельної діяльності на момент здійснення перевірки відсутні.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав подану апеляційну скаргу, вважає оскаржене рішення суду незаконним та повністю підтримав доводи, зазначені у апеляційній скарзі.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, На адресу Львівської міської ради 05.01.2021 року (вх. №17-212-0006) надійшов лист Шевченківського відділу поліції ГУ НП у Львівській області від 23.12.2020 року №18768/43/01/09-20.

На підставі даного листа Інспекцією ДАБК видано наказ про проведення позапланової перевірки №43-п від 13.01.2021 року та направлення для проведення позапланової перевірки від 13.01.2021 року №43-пп на об`єкті проведення будівельних робіт по АДРЕСА_1 у період з 13.01.2021 року по 25.01.2021 року та на підставі службової записки заступника начальника відділу інспекційної роботи від 13.01.2021 термін проведення перевірки продовжено на 2 робочих дні, про що видано наказ про проведення позапланової перевірки №75-п від 26.01.2021 року та направлення для проведення позапланової перевірки від 26.01.2021 року №75-пп. Після відвідування уповноваженими посадовими особами місця проведення будівельних робіт, складено акт №75-пп від 27.01.2021 року. Відповідно до акта перевірка не проводилась, оскільки суб`єкт будівництва або його уповноважені представники на час проведення перевірки відсутні.

З метою перевірки фактів, викладених у листі Шевченківського відділу поліції ГУ НП у Львівській області від 23.12.2020 року №18768/43/01/09-20, відповідач повторно видав наказ про проведення позапланової перевірки №146-п від 23.02.2021 року та направлення для проведення позапланової перевірки №146-пп від 23.02.2021 року. За результатом проведеного заходу складено: акт позапланової перевірки №146-пп від 09.03.2021 року, яким встановлено, що ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт; протокол про адміністративне правопорушення від 09.03.2021 року щодо ОСОБА_1 за частиною 5 статті 96 КУпАП; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.03.2021 року з вимогою в 2-ох місячний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення та негайно зупинити будівельні роботи.

За результатами розгляду акта перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення від 09.03.2021 року, винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення №24-а від 24.03.2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу, яка отримана відповідачем власноручно у день складення такої та сплачений ним у повному обсязі.

З метою перевірки виконання вимог припису від 09.03.2021 року Інспекцією видано направлення для проведення позапланової перевірки від 06.04.2021 року №233-пп, на підставі чого здійснено виїзд за місцем проведення будівельних робіт на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами проведеного заходу державного архітектурно-будівельного контролю складено: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №233-пп від 09.02.2021 року, яким встановлено, що здійснити перевірку відповідно до пункту 9 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, неможливо, оскільки суб`єкт будівництва або його уповноважені представники на час проведення перевірки відсутні.

На підставі чергового направлення для проведення позапланової перевірки від 16.06.2021 року №364-пп знову здійснено виїзд за місцем проведення будівельних робіт з метою перевірки виконання вимог припису Інспекції від 09.03.2021 року. За результатами проведеного заходу складено знову складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №364-пп від 16.06.2021 року, в якому повторно зафіксовано, що здійснити перевірку неможливо, оскільки суб`єкт будівництва або його уповноважені представники на час проведення перевірки відсутні.

З метою перевірки виконання вимог припису від 09.03.2021 року видано чергове направлення для проведення позапланової перевірки від 06.08.2021 року №466-пп, на підставі чого здійснено виїзд за місцем проведення будівельних робіт. За результатами проведеного заходу державного архітектурно-будівельного контролю складено: акт позапланової перевірки №466-пп від 13.08.2021 року, яким встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.03.2021 року не виконано; протоколи про адміністративне правопорушення складені щодо ОСОБА_1 від 13.08.2021 року №1-466-пп за частиною 1 статті 188-42 КУпАП та №2-466-пп за частиною 8 статті 96 КУпАП; припис про заборону експлуатації закінченого будівництвом об`єкта, не прийнятого в експлуатацію від 13.08.2021 року, який містить вимогу про негайне зупинення експлуатації магазину з продажу продовольчих та непродовольчих товарів; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.08.2021 року, який містить вимогу в 30-ти денний термін з дня отримання даного припису, провести знесення об`єкту самочинного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , а земельну ділянку привести у попередній стан. За результатами розгляду акта перевірки та протоколів про адміністративні правопорушення від 13.08.2021 року, винесено постанову по адміністративне правопорушення №105-а від 31.08.2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу та постанову по адміністративне правопорушення №106-а від 01.09.2021 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

3 метою перевірки виконання вимог приписів від 13.08.2021 року видано чергове направлення для проведення позапланової перевірки від 22.09.2021 року №591-пп року на підставі чого здійснено виїзд за місцем проведення будівельних робіт. За результатами проведеного заходу державного архітектурно-будівельного контролю складено: акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №591-пп від 28.09.2021 року, яким встановлено, що припис про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.08.2021 року №2-466-пп виданий ОСОБА_1 - не виконаний, як і не виконано вимоги припису про заборону експлуатації закінченого будівництвом об`єкта, не прийнятого в експлуатацію від 13.08.2021 року №1-466-пп; припис про заборону експлуатації закінченого будівництвом об`єкта, не прийнятого в експлуатацію від 28.09.2021 року, який містить вимогу про негайне зупинення експлуатації магазину з продажу продовольчих та непродовольчих товарів.

За результатами розгляду вищезгаданих акту перевірки та протоколів про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року винесено постанови по справі про адміністративне правопорушення №123-а від 11.10.2021 року та №125-а від 12.10.2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Вважаючи дії відповідача щодо здійснення перевірок та прийняття відповідних приписів та постанов за результатами проведених перевірок, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що перевірки щодо ОСОБА_2 проведено з порушенням процедури, а тому акти, складені за їх наслідками не є належними доказами виявлених порушень та не можуть бути підставою для складання на їх підставі протоколів і постанов про накладення штрафу на позивача.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Закон України від 17.02.2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі Закон № 3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно із частиною першою статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Повторне проведення позапланової перевірки за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для раніше проведеної позапланової перевірки об`єкта будівництва чи суб`єктів містобудування, забороняється.

Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових перевірок, передбачених абзацом десятим цієї частини.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі Порядок № 553).

Пунктами 2, 5, 7, 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога посадової особи ДІАМ щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Наведена норма кореспондує з правом суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 13 Порядку № 553).

Згідно з пунктом 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 цього ж Порядку у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

За правилами пунктів 19-21 цього ж Порядку припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Наведене вище правове регулювання дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, зокрема, у формі позапланових перевірок за наявності відповідних підстав. За результатами позапланової перевірки посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. При цьому копії акта перевірки та припису мають бути вручені суб`єкту містобудівної діяльності, а у разі відмови останніх від їх отримання, у відповідних документах робиться відмітка про відмову від підпису та надсилаються рекомендованим листом з повідомленням.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.06.2018 року у справі № 810/3517/17, від 22.10.2018 року у справі № 153/876/17 та від 10.07.2019 року у справі № 521/17659/17, на які посилається відповідач, обґрунтовуючи підставу касаційного оскарження ухвалених у справі судових рішень.

Верховний Суд при попередньому розгляді даної справі у своїй постанові від 04.03.2024 року зазначив, що підставою для проведення перевірки позивача стало отримання Інспекцією листа Шевченківського відділу поліції ГУНП у Львівській області від 05.01.2020 №1.7-211-0006, однак у справі зазначений лист відсутній, як і відсутні докази витребування цього документа судами. Заперечуючи проти висновку судів про не здійснення позивачем будь-яких будівельних робіт (реконструкції об`єкта), Інспекція посилається на матеріали фотофіксації, отримані в результаті проведення перевірки, а також на копії заяв ОСОБА_1 від 30.08.2021 року про надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на реконструкцію за адресою АДРЕСА_2 .

Як слідує з матеріалів справи, ОСОБА_1 проживає за адресою АДРЕСА_1 , де є співвласником частини будинку, яка до реконструкції була квартирою АДРЕСА_3 .

Реконструкція цієї квартири була завершена у 2013 році, що підтверджується наявною у матеріалах справ декларацією про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованою Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Львівській області 30 травня 2013 року за №ЛВ 32, та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №7423237 від 31 липня 2013 року, відповідно до якого позивач є співвласником будинку загальною площею 192,9 кв.м., сараю площею 4 кв.м. та нежитловою будівлею торгівлі площею 27,3 кв.м.

Позивач зазначав, що здійснив реконструкцію квартири АДРЕСА_3 ще у 2013 році, на підтвердження чого надав до суду: копію Декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ЛВ32 від 30.05.2013 року; копію топографічного знімання; копію технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок станом на 19.03.2013 року; копію листа Державної інспекції архітектури та містобудування України (ДІАМ) №1323/04/13-23 від 24.02.2023 року; копію витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №7423237 від 31.07.2013 року; копію інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна №247654150 від 11.03.2021 року.

Також, позивач здійснив державну реєстрацію права власності на реконструйований об`єкт. Відповідно до витягу та інформації з Державного реєстру у приватній (спільній сумісній) власності позивача з 30.07.2013 року перебуває 54/100 частки двоповерхового житлового будинку та складає: загальна площа 192,9 кв.м. (з них житлова 111,8 кв.м.), нежитлова будівля торгівлі під літерою «В-1» площею 27,3 кв.м., сарай під літерою «Б» 4,0 кв.м.

При цьому, матеріали справи не містять доказів ведення будь-яких будівельних чи підготовчих робіт за адресою АДРЕСА_1 після введення в експлуатацію у 2013 році реконструйованої квартири АДРЕСА_3 .

Надані відповідачем фотосвітлини не містять інформації щодо дати, місця та обставин, за яких вони були створені.

Крім цього, колегія суддів звертає увагу, що заяви ОСОБА_1 від 30.08.2021 року про надання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва на реконструкцію за адресою АДРЕСА_2 не можуть свідчити про те, що ним здійснюються будівельні чи підготовчі роботи, оскільки у відповідності до ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження є вихідними даними, отримання яких передує забудові земельної ділянки.

Іншими словами, містобудівні умови та обмеження є лише проектною документацією та в жодному разі не свідчить про проведення будівельних чи підготовчих робіт.

В матеріалах справи відсутні докази того, що позивачем подавалось повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи наявності процесу будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , після введення в експлуатацію у 2013 році реконструйованої квартири АДРЕСА_3 .

Таким чином, матеріали справи не містять доказів здійснення позивачем будівельних чи підготовчих робіт, тоді як державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися тільки щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

У своїх постановах від 26.02.2020 року у справі №826/7847/17, від 09.02.2021 року у справі №826/10284/16 Верховний Суд зробив висновок про те, що невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Таким чином, оскільки перевірки ОСОБА_2 проведено з порушенням процедури, тому акти, складені за їх наслідками таких не є належними доказами виявлених порушень та не можуть бути підставою для складання на їх підставі протоколів і постанов про накладення штрафу на позивача.

Аналізуючи наведене, колегія суддів вважає вірним висновок суду попередньої інстанції про те, що дії відповідача з приводу проведення позапланової перевірки не відповідають вимогам Закону №3038-VI, Порядку №553, вчинені без дотримання законодавчо визначеної процедури призначення позапланової перевірки та оформлення її результатів, розгляду справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, та рішення складені за результатами проведених позапланових перевірок також підлягають скасуванню, через що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, відтак підлягають задоволенню.

При цьому, колегія суддів враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2024 року у справі №380/4897/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді М. А. Пліш
С. М. Кузьмич
Повний текст постанови складено 02.12.2024 року.