Справа № 320/27609/24
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2024-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2024 року Київ справа №320/27609/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» до Головного управління Державної податкової служби України в м. Києві про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» до Головного управління Державної податкової служби України в м. Києві, в якому позивач росить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної податкової служби України в м. Києві в частині неподання висновку про повернення належних Товариству з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» суми коштів з відповідного бюджету у розмірі 556 617,95 грн (п`ятсот п`ятдесят шість тисяч шістсот сімнадцять грн 95 коп.) грн, які було надміру стягнуто в примусовому порядку на підставі Рішення ГУ ДПС у м. Києві від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23;

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві підготувати висновок про повернення належних Товариству з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» суми коштів з відповідного бюджету у розмірі 556 617,95 грн (п`ятсот п`ятдесят шість тисяч шістсот сімнадцять грн 95 коп.) грн, та подати його на виконання до Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві;

- в порядку ст. 382 КАС України, зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві надати звіт про виконання судового рішення на протязі 15 (п`ятнадцяти) днів з моменту набрання ним законної сили.

- стягнути з Головного управління ДПС у м. Києві за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати в розмірі 20 056,00 гривень, що складається із суми сплаченого ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» судового збору (6 056,00 грн) та витратами на професійну правову допомогу в розмірі 14 000,00 грн згідно доданого Попереднього розрахунку судових витрат по справі.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 29.09.2023 р. з рахунку НОМЕР_1 в АТ «Райффайзен Банк» стягнуто 165 210,05 грн (отримувач Головне управління ДФС у Київській області, код отримувача: 37993783, рахунок отримувача; UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1), з призначенням платежу «ЧО за ПІ №14378/26-15-13-03-27 від 01.09.2023 р., зал. до сплати 194 511,95 грн. *; 140;43457068; 14060100; стягн. зг рішення 821/4/26-15-13-03-23 від 01.09.2023 р. ГУК у м. Києві/м.Київ/14060100»;

Крім того, 29.09.2023 з рахунку UA19 3808 0500 0000 0026 0078 3060 2 в АТ «Райффайзен Банк» стягнуто 359 722,00 грн (отримувач Головне управління ДФС у Київській області, код отримувача: 37993783, рахунок отримувача: UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1), з призначенням платежу «*;140;43457068;14060100; стягн. зг рішення 821/4/26-15-13-03-23 від 01.09.2023 р. ГУК у м. Києві/м.Київ/14060100»;

Разом з тим, 10.10.2023 р. з рахунку НОМЕР_2 в АТ «Райффайзен Банк» стягнуто 359 722,00 грн (отримувач Головне управління ДФС у Київській області, код отримувача: 37993783, рахунок отримувача: UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1), з призначенням платежу «*;140;43457068;14060100; стягн. зг рішення 821/4/26-15-13-03-23 від 01.09.2023 р. ГУК у м. Києві/м.Київ/14060100».

За результатами розгляду адвокатського запиту від 19.02.2024, від ГУ ДПС у м. Києві було надано відповідь №13496/6/26-15-13-03-12 від 23.02.2024, відповідно до якої підтверджено, що у зв`язку з наявністю податкового боргу у ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» в розмірі 329 016,00 грн, який виник в інтегрованій картці платника податків на підставі нарахувань, самостійно визначених платником податків на підставі нарахувань, самостійно визначених платником податків згідно податкової декларації від 20.04.2023 №, та відповідно до п. 95.5 ст. 95 ПК України, ГУ ДПС у м. Києві було прийнято рішення про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23.

Крім того, також повідомлено, що відповідно до п. 95.5 ст. 95 ПК України, до обслуговуючих фінансових установ ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» направлено платіжні інструкції на примусове списання (стягнення) коштів на всі відкриті розрахункові рахунки.

Підтверджено, що станом на 20.02.2024, згідно даних інформаційно-комунікаційної системи контролюючого органу, на підставі платіжних інструкцій на примусове списання (стягнення) з банківських рахунків ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» в рахунок погашення податкового боргу надійшло 885 633,95 грн.

З огляду на що, з ТОВ «ПРИНТ ДРИМ, надміру стягнуто в рахунок погашення податкового боргу на підставі Рішення від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23 суму коштів, що загалом становить 556 617,95 грн.

Позивач вказує, що попередньо, засобами електронного листування з контролюючим органом в розділі «Листування - Електронний кабінет платника податків», до ГУ ДПС у м. Києві було подано заяви про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені. Зокрема, заява про повернення 117 136,34 грн, з рахунку №UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 29.09.2023, код - 14060100, МФО Казначейства 899998, код ЄДРПОУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код ЄДРПОУ отримувача: 43457068), яка доставлена та прийнята до ГУ ДГ1С у м. Києві (Солом`янський р-н м. Києва), відповідно до Квитанції №2 від 18.10.2023 (12:38:01+03:00) за реєстраційним №35422316.

Також, представником позивача була подана заява про повернення 359 722, 00 грн, з рахунку №UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 10.10.2023, код - 14060100, МФО Казначейства 899998, код ЄДРПОУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код ЄДРПОУ отримувача: 43457068), яка доставлена та прийнята до ГУ ДПС у м. Києві (Солом`янський р-н м. Києва), відповідно до Квитанції №2 від 11.10.2023 (13:23:04+03:00) за реєстраційним №33702037.

Враховуючи вищевикладене, 29.02.2024 позивачем до ГУ ДПС у м. Києві було направлено заяву про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань, стягнутих на підставі Рішення №821/4/26-15-13-03-23 від 01.09.2023 р. ГУ ДПС у м. Києві, з вимогами:

1) повернути надміру сплачену суму грошових зобов`язань з ПДВ в розмірі 117 136 грн. 34 коп. з рахунку UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 29.09.2023, код - 14060100, МФО Казначейства 899998, код ЄДРІІОУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код ЄДРПОУ отримувача: 43457068).

2) повернути надміру сплачену суму грошових зобов`язань з ПДВ в розмірі 359 722 грн. 00 коп. з рахунку UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 10.10.2023, код - 14060100, МФО Казначейства 899998, код СДРГЮУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код СДРПОУ отримувача: 43457068).

Однак, за результатами розгляду заяви позивача про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань, стягнутих на підставі Рішення №821/4/26-15-13-03-23 від 01.09.2023 р. ГУ ДПС у м. Києві повідомило, що згідно інформаційних ресурсів ДПС, до ГУ ДПС у м. Києві від ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» надходили заяви від 11.10.2023 №33702037 та від 18.10.2023 №35422316 щодо перерахування коштів з бюджетного рахунку податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на поточний рахунок платника в установі банку в розмірах 117 136,34 грн та 359 722,00 грн відповідно.

За результатами розгляду вищезазначених заяв ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» було направлено листи від 17.10.2023 №96426/6/26-15-04-04-08 від 31.01.2024 №6140/6/26-15-04-04-08 з відмовами у поверненні коштів із зазначенням причин таких відмов.

В свою чергу, листами від 17.10.2023 №96426/6/26-15-04-04-08 від 31.01.2024 №6140/6/26-15-04-04-08 було повідомлено, що згідно інформаційних ресурсів ДПС, в інтегрованій картці ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» станом на 17.10.2023 обліковується переплата з податку на додану вартість в сумі 849 678,34 грн.

При цьому вказано, що зазначена переплата виникла та обліковується в ІКН в хронологічному порядку відповідно до Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5, за рахунок:

- надходжень до бюджету коштів з поточного рахунку платника (117 136,34 грн);

- подання уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок на зменшення задекларованої суми ПДВ до сплати до державного бюджету (372 820,00 грн);

- надходжень до бюджету коштів з поточного рахунку платника 359 722,00 грн.

Однак, з невідомих причин, при розгляді заяви від ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань, стягнутих на підставі Рішення №821/4/26-15-13-03-23 від 01.09.2023, ГУ ДПС у м. Києві не врахувало той факт, що надходження до бюджету коштів з поточного рахунку ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» відбувалося у зв`язку з примусовим стягненням податкового боргу, в розмірі 329 016,00 грн, який виник в інтегрованій картці платника податків на підставі нарахувань, самостійно визначених платником податків на підставі нарахувань, самостійно визначених платником податків згідно податкової декларації від 20.04.2023 №, та відповідно до п. 95.5 ст. 95 ПК України.

Разом з тим, з метою з`ясування фактичних обставин примусового виконання Рішення №821/4/26-15-13-03-23 від 01.09.2023, внаслідок якого відбулося надмірне списання грошових коштів з рахунків ТОВ «ПРИНТ ДРИМ», до АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», в якому відкрито відповідні рахунки, було подано заяву від 17.05.2024 р. з вимогою:

1) надати письмові роз`яснення щодо фактичного надмірного списання з відкритих в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» рахунків Товариства, без його повідомлення про це, на виконання Рішення ТУ ДПС у м. Києві від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23 суми коштів, що загалом становить 556 617,95 грн (п`ятсот п`ятдесят шість тисяч шістсот сімнадцять грн 95 коп.) грн.

2) надати копії отриманих від ГУ ДПС у м. Києві всіх платіжних інструкцій на примусове списання (стягнення) коштів на всі відкриті розрахункові рахунки Товариства в AT «РАЙФФАЙЗЕН БАНК».

У відповідь на заяву, від АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» було отримано письмову відповідь від 28.05.2024 №81-27-5/1053, в якій вказано, що Порядок накладення/зняття арештів, примусового списання коштів на/з рахунків клієнтів визначений Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженою постановою Правління НБУ №163 від 29.07.2022 р.

Разом з тим, АТ «Райффайзен банк» надав всі платіжні інструкції на примусове списання коштів, які надійшли від ГУ ДПС у м. Києві, а саме:

- платіжна інструкція від 01.09.2023 №14377/26-15-13-03-27 про примусове списання з дебетового рахунку UA8674964 суми коштів в розмірі 359 722,00 грн.;

- платіжна інструкція від 01.09.2023 №14378/26-15-13-03-27 про примусове списання з дебетового рахунку UA8674964 суми коштів в розмірі 359 722,00 грн.;

- платіжна інструкція від 01.09.2023 №14381/26-15-13-03-27 про примусове списання з дебетового рахунку НОМЕР_2 суми коштів в розмірі 359 722,00 грн.;

- платіжна інструкція від 01.09.2023 №14384/26-15-13-03-27 про примусове списання з дебетового рахунку НОМЕР_2 суми коштів в розмірі 359 722,00 грн.

Позивач вказує, що попри наявність податкового боргу у ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» в розмірі 329 016,00 грн, який підлягав стягнення на підставі Рішення про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23, до АТ «Раффайзен Банк», в якому відкрито відповідні рахунки товариства, ГУ ДПС у м. Києві було надіслано платіжні інструкції на примусове списання коштів на загальну суму 1 438 888,00 грн. При цьому мова йде про списання грошових коштів не на підставі однієї платіжної інструкції, а на підставі різних окремих платіжних інструкції, оскільки всі вони містять різні реквізити, а саме номер платіжної інструкції, які було сформовано одночасно однією датою, а саме 01.09.2023.

Рахунок № НОМЕР_3 , на який було зараховано грошові кошти, стягнуті в примусовому порядку згідно Рішення заступника начальника ГУ ДПС у м. Києві від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23, відкритий для зарахування надходжень до державного бюджету за кодом класифікації доходів бюджету 14060100 «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)», контроль справляння надходжень за якими здійснює Головне управління Державної податкової служби у м. Києві.

Таким чином, саме Головне управління Державної податкової служби у м. Києві є уповноваженим державним органом, який готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання відповідному органові, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, де відповідач позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні, з огляду на наступне.

Станом на 31.12.2022 року в інтегрованій картці платника (далі - ІКП) ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» () по податку на додану вартість обліковувалась заборгованість в розмірі 9 623,00 грн, станом на 31.12.2023 обліковувалась переплата в розмірі 1 052 233,34 гривень.

Переплата в розмірі 1 052 233,34 гривень станом на 31.12.2023 року виникла та обліковувалась в ІКП в хронологічному порядку відповідно до Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5 (далі - Наказ №5) за рахунок :

- надходжень до бюджету коштів з поточного рахунку платника (117 136,34 грн);

- подання уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (від 02.10.2023 №, від 03.10.2023 №, №) на зменшення задекларованої суми ПДВ до сплати до державного бюджету (372 820,00 грн);

- надходжень до бюджету коштів з поточного рахунку платника (359 722,00 грн);

- надходжень до бюджету коштів з рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ в погашення нарахованої платником суми податку до сплати (202 555,00 грн).

Згідно інформаційних ресурсів ДПС, до Головного управління ДПС у м. Києві від ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» () надійшли заяви від 11.10.2023 № 33702037 та від 18.10.2023 № 35422316 щодо перерахування коштів з бюджетного рахунку податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на поточний рахунок платника в установі банку в розмірах 359 722,00 грн. та 117 136,34 грн, відповідно.

Так, за результатами розгляду заяви ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» від 11.10.2023 №35422316 щодо повернення переплати з податку на додану вартість на поточний рахунок в установі банку в розмірі 359 722,00 грн, правомірність повернення встановлена не була, про що платника повідомлено листом (із зазначенням причин відмови) від 17.10.2023 №96426/6/26-15-04-04-08 та від 31.01.2024 №6140/6/26-15-04-04-08 засобами поштового зв`язку (з рекомендованими повідомленнями про вручення), а саме:

- зазначена в заяві сума коштів не відповідала хронологічному порядку переплати відповідно до Наказу №5;

- заява оформлена без дотримання вимог, зазначених Порядком інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 №60.

Лист від 17.10.2023 № 96426/6/26-15-04-04-08 було повернуто на адресу ГУ ДПС у м. Києві з відміткою Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою.

За результатами розгляду заяви ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» від 18.10.2023 № 35422316 щодо повернення переплати з податку на додану вартість на поточний рахунок в установі банку в розмірі 117 136,00 грн, правомірність повернення встановлена не була, про що платника повідомлено листом (із зазначенням причин відмови) від 31.01.2024 № 6140/6/26-15-04-04-08 засобами поштового зв`язку (з рекомендованими повідомленнями про вручення)/ сканована копія відповіді додається), а саме:

- станом на дату розгляду заяви переплата обліковувалася в ІКП в хронологічному порядку відповідно Наказу №5 за рахунок надходжень до бюджету коштів з рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ в погашення нарахованої платником суми податку до сплати.

Відповідно до п. 95.5 ст. 95 Кодексу, у разі якщо податковий борг виник результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів аз рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків такого платника у банках здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість. Уразі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що с меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави.

У такому випадку, рішення про стягнення коштів з рахунків такого платника податків у банках є вимогою стягувана до боржника, що підлягає негайному та обов`язковому виконанню шляхом ініціювання переказу у платіжній системі за правилами відповідної платіжної системи.

У зв`язку із наявністю податкового боргу у ТОВ «ПРИНТ ДРИМ» () та відповідно до п. 95.5 ст. 95 Кодексу, ГУ ДПС у м. Києві було прийнято рішення про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу від 01.09.2023№821/4/26-15-13-03-23.

Списання банком коштів з рахунків платників податків/суб`єктів господарювання визначено розділом VI Інструкції про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 29.07.2022 № 163 (далі Інструкція № 163).

Згідно з п. 60 розділу VI Інструкції № 163 стягувач ініціює примусове списання (стягнення) коштів у випадках, визначених п. п. 2 п. 62 розділу VI Інструкції № 163, з рахунків платників податків - на підставі рішення суду (його заступника або уповноваженої особи) або рішення керівника контролюючого органу (за умов, визначених п. 95.5 ст. 95 Податкового кодексу.

З огляду на наявну заборгованість по сплаті податку на додану вартість ТОВ «ПРИНТ ДРИМ», відмовляючи в поверненні надмірно сплачених грошових зобов`язань, відповідач вважає, що ГУ ДПС у м. Києві діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та Законами України.

Щодо розміру судових витрат та витрат на правничу допомогу відповідач з викладеними доводами не погодився та вважає, що для задоволення останніх немає підстав. Проаналізувавши доданий до матеріалів справи договір №99-ЮО про надання правової допомоги та акт №33 про надання послуг від 06.04.2024, зауважує що сторона відповідача може лише припускати, що дані витрати понесено у зв`язку з виготовленням позовної заяви по даній справі.

Також, відаовідач вважає неспівмірною заявлену суму зазначену у заяві про надання правової допомоги при тому факті, що відбулось декілька засідань з якою саме тривалістю відбувались засідання невідомо та позивачем не зазначено, а також відсутній акт прийому передачі наданих правових послуг.

З огляду на що просив відмовити у задоволенні вимоги в цій частині.

Дослідивши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив на позовну заяву, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» (), відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, як платник податків перебуває на податковому обліку у Головному управлінні ДПС у м. Києві.

Станом на 15.05.2023, згідно з даними інформаційно комунікаційних систем контролюючого органу, за Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () обліковувався податковий борг по податку на додану вартість (КБК 14010100) в розмірі 329 016,00 грн, який виник в інтегрованій картці платника податків на підставі нарахувань, самостійно визначених платником податків, згідно податкової декларації від 20.04.2023 №.

У зв`язку з наявність податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () та відповідно до п. 95.5 ст. 95 Кодексу, Головним управлінням ДПС у м. Києві було прийнято рішення про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23.

В зв`язку з наявністю податкового боргу, відповідно до п. 95.5. ст. 95 Кодексу, до обслуговуючих фінансових установ Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () було направлено платіжні інструкції на примусове списання (стягнення) коштів на всі відкриті розрахункові рахунки.

29.09.2023 засобами електронного листування з контролюючим органом в розділі «Листування - Електронний кабінет платника податків» Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () на адресу Головного управління ДПС у м. Києві було направлено заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені на загальну суму 117 136, 34 грн, з рахунку UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 29.09.2023, код - 14060100, МФО Казначейства 899998, код ЄДРПОУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код ЄДРПОУ отримувача: 43457068), яка доставлена та прийнята до ГУ ДГ1С у м. Києві (Солом`янський р-н м. Києва), відповідно до Квитанції №2 від 18.10.2023 (12:38:01+03:00) за реєстраційним №35422316.

10.10.2023 засобами електронного листування з контролюючим органом в розділі «Листування - Електронний кабінет платника податків» Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () на адресу Головного управління ДПС у м. Києві було направлено заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені на загальну суму 359 722,00 грн, з рахунку UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 10.10.2023, код - 14060100, МФО Казначейства 899998, код ЄДРПОУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код ЄДРПОУ отримувача: 43457068), яка доставлена та прийнята до ГУ ДПС у м. Києві (Солом`янський р-н м. Києва), відповідно до Квитанції №2 від 11.10.2023 (13:23:04+03:00) за реєстраційним №33702037.

В матеріалах справи міститься лист Головного управління ДПС у м. Києві від 17.10.2023 №6/26-15-04-04-04, яким розглянуто заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () щодо повернення переплати з податку на додану вартість, де вказано що згідно інформаційних ресурсів ДПС, в інтегрованій картці позивача, станом на 17.10.2023 обліковується переплата з податку на додану вартість в сумі 849 678, 34 грн.

Зазначена переплата виникла та обліковується в ІКП в хронологічному порядку, відповідно до Порядку ведення податковими органами оперативного обліку, податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 за №321/35943 за рахунок:

- надходжень до бюджету коштів з поточного рахунку платника, а саме: 117 136, 34 грн;

- подання уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань з податку на додану вартість, у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок від 02.10.2023 №, від 03.10.2023 №, № на зменшення задекларованої суми ПДВ до сплати до державного бюджету 372 820,00 грн;

- надходжень до бюджету коштів з поточного рахунку платника 359 722,00 грн.

Повідомлено, що відсутні підстави для перерахування коштів з ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () у загальному розмірі 719 444,00 грн з бюджетного рахунку ПДВ на поточний рахунок в установі банку.

Поряд з тим, вказано, що заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () від 11.10.2023 №33696637 та №33702037 оформлено без дотримання вимог, зазначених Порядком інформаційної взаємодії Державної фіскальної служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених см грошових зобов`язань та пені», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 №60, а саме:

1) не вірно зазначено код класифікації доходів бюджету, з якого повертаються кошти;

2) в заяві від 11.10.2023 №33696637 по даті сплати залишок коштів складає 117 136, 34 грн.

Вказаний лист, який бу направлений на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» - вул. Машинобудівна, 50, м. Київ, 03067, повернувся на адресу Головного управління ДПС у м. Києві, з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

В матеріалах справи міститься лист Головного управління ДПС у м. Києві від 31.01.2024 №6/26-15-04-04-04 яким розглянуто заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () щодо повернення переплати з податку на додану вартість, де вказано що згідно інформаційних ресурсів ДПС, в інтегрованій картці позивача, станом на 30.01.2024 обліковується переплата з податку на додану вартість у сумі 654 228, 75 грн. Зазначена переплата виникла та обліковується в ІКП в хронологічному порядку, відповідно до Порядку ведення податковими органами оперативного обліку, податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5, за рахунок надходжень до бюджету коштів з розрахунку в системі електронного адміністрування ПДВ в погашення нарахованої платником суми податку до сплати.

Повідомлено, що відсутні підстави для перерахування коштів з ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () у розмірі 117 136, 34 грн, з бюджетного рахунку на поточний рахунок в установі банку.

Вказаний лист, який бу направлений на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» - вул. Машинобудівна, 50, м. Київ, 03067, повернувся на адресу Головного управління ДПС у м. Києві, з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Станом на 20.02.2024, згідно даних інформаційно комунікаційної системи контролюючого органу, на підставі платіжних інструкцій на примусове списання (стягнення) з банківських рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () в рахунок погашення податкового боргу надійшло 885 633, 95 грн.

29.02.2024 представником позивача на адресу Головного управління ДПС у м. Києві було подано заяву про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань, стягнутих на підставі рішення Головного управління ДПС у м. Києві №821/4/26-15-13-03-2023 від 01.09.2023, де просив:

1) повернути надміру сплачену суму грошових зобов`язань з ПДВ в розмірі 117 136 грн. 34 коп. з рахунку UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 29.09.2023, код- 14060100, МФО Казначейства 899998, код ЄДРІІОУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код ЄДРПОУ отримувача: 43457068);

2) повернути надміру сплачену суму грошових зобов`язань з ПДВ в розмірі 359 722 грн. 00 коп. з рахунку UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 10.10.2023, код- 14060100, МФО Казначейства 899998, код СДРГЮУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код СДРПОУ отримувача: 43457068).

Листом від 21.03.2024 №26584/6/26-15-04-04-07 Головним управлінням ДПС у м. Києві, було надано відповідь на адвокатський запит, де повідомлено, що згідно інформаційних ресурсів ДПС, до Головного управління ДПС у м. Києві від Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () надійшли заяви від 11.10.2023 №33702037 та від 18.10.2023 №35422316 щодо перерахування коштів з бюджетного рахунку податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на поточний рахунок платника в установі банку в розмірах 117 136, 34 грн та 359 722,00 грн відповідно.

За результатами розгляду вищезазначених заяв Товариству з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () було направлено листи від 17.10.2023 №96426/6/26-15-04-08 та від 31.01.2024 №6140/6/26/-15-04-04-08 засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням про вручення, відповідно до вимог ст. 42 Кодексу з відмовами у поверненні коштів із зазначенням причин таких відмов, які було повернуто на адресу ГУ ДПС у м. Києві, з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Листом №05-07.3-10/1925 від 21.02.2024 Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві повідомило, що рахунок №UA0026001, відкритий для зарахування надходжень до державного бюджету за кодом класифікації доходів бюджету 14060100 «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)», контроль справлення надходжень за яким здійснює Головне управління Державної податкової служби у м. Києві.

З огляду на що, до компетенції Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві не належить примусове стягнення коштів з рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ», тому Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві не володіє інформацією щодо стану виконання оскаржуваного рішення від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23 та його копія відсутня.

АТ «РайффайзенБанк» листом від 28.05.2024 №81-27-5/1053, у відповідь на звернення позивача, надало відповідь, що списання коштів 29.09.2023 та 10.10.2023 відбулося примусово у відповідності до документу про стягнення боргу згідно Рішення заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23.

На підтвердження було надано платіжні інструкції про примусове списання (стягнення) коштів, а саме:

- платіжна інструкція від 01.09.2023 №14377/26-15-13-03-27 про примусове списання з дебетового рахунку НОМЕР_1 суми коштів в розмірі 359 722,00 грн.;

- платіжна інструкція від 01.09.2023 №14378/26-15-13-03-27 про примусове списання з дебетового рахунку НОМЕР_1 суми коштів в розмірі 359 722,00 грн.;

- платіжна інструкція від 01.09.2023 №14381/26-15-13-03-27 про примусове списання з дебетового рахунку НОМЕР_2 суми коштів в розмірі 359 722,00 грн.;

- платіжна інструкція від 01.09.2023 №14384/26-15-13-03-27 про примусове списання з дебетового рахунку НОМЕР_2 суми коштів в розмірі 359 722,00 грн.

Не погоджуючись з такою бездіяльністю відповідача позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України), у відповідній редакції, що діяла на момент спірних правовідносин.

Підпунктом 14.1.39 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Згідно з п.87.1 ст.87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.

Згідно з пп.14.1.115 п.14.1 ст.14 ПК України надміру сплачені грошові зобов`язання - суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету або на єдиний рахунок понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату.

Таким чином, з контексту наведеного визначення слідує, що якщо до бюджету зараховано за певний період більше ніж узгоджено сум податку, то таке перевищення слід вважати надмірною сплатою грошових зобов`язань.

В силу пп.17.1.10 п.17.1 ст.17 ПК України на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до п.43.1 зазначеної статті Кодексу помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

У разі наявності у платника податків податкового боргу, повернення помилково та/або надміру сплаченої суми грошового зобов`язання на рахунок такого платника податків у банку або небанківському надавачу платіжних послуг, або на єдиний рахунок, або шляхом повернення готівковими коштами за чеком, у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг, проводиться лише після повного погашення такого податкового боргу платником податків. Обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені. Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на рахунок платника податків у банку, небанківському надавачу платіжних послуг; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів у разі відсутності у платника податків рахунку в банку, небанківському надавачу платіжних послуг. У разі повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зарахованих до бюджету з рахунка платника податку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість у порядку, визначеному пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу, такі кошти підлягають поверненню виключно на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, а у разі його відсутності на момент звернення платника податків із заявою на повернення надміру сплачених податкових зобов`язань з податку на додану вартість чи на момент фактичного повернення коштів - шляхом перерахування на рахунок платника податків у банку, небанківському надавачу платіжних послуг. Повернення у випадках, визначених законодавством, сум податку на додану вартість, контроль за справлянням яких покладено на контролюючий орган, визначений п.п.41.1.2 п.41.1 ст.41 цього Кодексу, при ввезенні товарів на митну територію України здійснюється в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 ст.200-1 цього Кодексу на момент оформлення митної декларації/аркуша коригування, на підставі яких здійснюватиметься таке повернення. Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів. (п.п.43.2 - 43.5 ст.43 ПК України).

З правового аналізу наведених норм можна дійти висновку, що умовою повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, окрім відсутності податкового боргу у платника податку незалежно від виду боргу, є воля самого платника податків, яка виражається у подачі до відповідного контролюючого органу заяви про таке повернення.

На виконання положень ст.43 ПК України наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787 затверджено Порядок повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів.

Пунктом 5 розд. І цього Порядку (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) закріплено, що повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, здійснюється за поданням (висновком, повідомленням) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили.

У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, до Казначейства подається висновок відповідно до Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 №60, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08.04.2019 за №370/33341.

Наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 №60 (далі - Порядок №60) затверджено Порядок інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені.

Пунктом 1 названого Порядку закріплено, що він визначає механізм інформаційного обміну: між ДПС, територіальними органами ДПС та Казначейством і територіальними органами Казначейства у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені за платежами, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок; між територіальними органами ДПС та місцевими фінансовими органами в процесі погодження електронних висновків та/або електронних повідомлень про повернення платежів, належних місцевим бюджетам, та платежів, які підлягають розподілу між державним та місцевими бюджетами.

Пунктом 1 розд. ІІ Порядку №60 платник податків має право на повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені з єдиного рахунка, відкритого на ім`я ДПС у Казначействі.

Заява подається платником податків до територіального органу ДПС за основним місцем обліку такого платника виключно в електронній формі через сервіс «Електронний кабінет», що функціонує відповідно до ст.42-1 розд. II ПК України, з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

У разі повернення з єдиного рахунка помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені платник податків у заяві зазначає суму, дату сплати і реквізити з платіжної інструкції, за якими кошти перераховано на єдиний рахунок, та поточний рахунок платника податку в установі банку, на який необхідно повернути такі кошти.

Пунктами 1, 2 розд. ІІІ порядку №60 визначено, що повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань, пені та перерахування між видами доходів і бюджетів коштів, помилково та/або надміру зарахованих до відповідних бюджетів через єдиний рахунок, у випадках, передбачених законодавством, здійснюється виключно на підставі заяви платника податку (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку на доходи фізичних осіб, які повертаються територіальним органом ДПС на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу (далі - податкова декларація)), поданої до територіального органу ДПС за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Заява може бути подана платником до територіального органу ДПС в електронній формі за допомогою засобів інформаційно-комунікаційних систем та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

У заяві платник зазначає назву помилково та/або надміру сплаченого податку, збору, платежу, його суму, дату сплати і реквізити з платіжного документа, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок), та визначає напрям перерахування помилково та/або надміру сплачених коштів, що повертаються: на поточний рахунок платника податку в установі банку; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС, незалежно від виду бюджету; у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунку в банку.

Додатково до заяви платник може подати копію платіжного документа, на виконання якого помилково та/або надміру сплачений платіж перераховано до бюджету.

Відповідно до абз.2 п.5 Порядку №787 У разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджетів (крім зборів та платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи ДПС та органи Держмитслужби) орган, що контролює справляння надходжень бюджету, засобами системи Казначейства формує подання в електронній формі згідно з додатком 1 до цього Порядку та подає його до відповідного головного управління Казначейства за місцем зарахування платежу до бюджету, Казначейства.

Відповідно до п.102.5 ст.102 ПК України заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом, можуть бути подані не пізніше 1095 дня, що настає за днем здійснення такої переплати або отримання права на таке відшкодування.

Наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України за № 321/35943 від 15.03.2021, затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків і зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Порядок №5).

Відповідно до положень підпункту 7 підрозділу 2 розділу III вказаного Порядку №5 передбачено, що в інформаційній системі щодекадно формується Журнал сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху.

Журнал сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, є доступним підрозділам, що здійснюють облік платежів, адміністрування платежів, контрольно-перевірочні заходи, погашення боргу, адміністративне та судове оскарження.

Підрозділи, які здійснюють облік платежів, адміністрування платежів, погашення боргу, контрольно-перевірочні заходи, судове оскарження не пізніше двох робочих днів після формування Журналу сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, підтверджують повноту відображення в інформаційній системі первинних показників за напрямами роботи шляхом встановлення відповідної відмітки.

На записи, щодо яких у Журналі сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, встановлено відповідні відмітки, накладаються кваліфіковані електронні підписи керівників (заступників керівників) зазначених структурних підрозділів.

Записи, щодо яких в Журналі сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, накладено кваліфіковані електронні підписи керівників (заступників керівників) структурних підрозділів територіального органу ДПС, які здійснюють облік платежів, адміністрування платежів, погашення боргу, контрольно-перевірочні заходи, судове оскарження, автоматично вносяться до Журналу підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху та підлягають списанню.

На підставі наявних записів у Журналі підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху та підлягають списанню, підрозділ, що здійснює облік платежів, формує засобами інформаційної системи рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху.

На кожне сформоване засобами інформаційної системи рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, накладається кваліфікований електронний підпис керівника територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, та кваліфікована електронна печатка такого органу.

Рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, на які здійснено накладання кваліфікованого електронного підпису керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, та кваліфікованої електронної печатки такого органу, автоматично вносяться до Реєстру прийнятих рішень.

Підрозділ, що здійснює облік платежів, на підставі рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, списує відповідну суму.

Після проведення в інформаційній системі рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, підрозділ, що здійснює облік платежів, проводить перевірку відповідності списаної суми в ІКП (сума, розрахункові операції тощо).

Отже, з наведених законодавчих приписів вбачається, що на контролюючий орган покладено обов`язок вести облік грошових зобов`язань платників податків, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, та передбачено списання за рішенням керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС тієї суми переплати, що обліковується в інтегрованій картці понад встановлені законом строки.

При цьому, обов`язковою умовою списання переплати є її облік більше 1095 календарних днів без руху.

Перевіряючи зазначені обставини суд зазначає, що предметом позовних вимог у даній справі є неповернення Головним упрамвління ДПС у м. Києві на рахунок Товаритва з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» надміру сплачених коштів, стягнутих на виконання рішення контролюючого органу, зокрема, переплати у розмірі 556 617,95 грн. При цьому, судом встановлено, що 29.09.2023 засобами листування з контролюючим органом в розділі «Листування - Електронний кабінет платника податків», до ГУ ДПС у м. Києві було подано заяву позивача про повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, а саме 117 136, 34 грн з рахунку UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 29.09.2023, код - 14060100, МФО Казначейства 899998, код ЄДРПОУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код ЄДРПОУ отримувача: 43457068), яка доставлена та прийнята до ГУ ДГ1С у м. Києві (Солом`янський р-н м. Києва), відповідно до Квитанції №2 від 18.10.2023 (12:38:01+03:00) за реєстраційним №35422316 та заяву позивача від 10.10.2023 про повернення 359 722, 00 грн з рахунку UA20 8999 9803 1305 0029 0000 2600 1 (дата сплати до бюджету - 10.10.2023, код - 14060100, МФО Казначейства 899998, код ЄДРПОУ Казначейства 37993783) на рахунок UA58 3808 0500 0000 0026 0086 7496 4 (МФО банку 380805, код ЄДРПОУ отримувача: 43457068), яка доставлена та прийнята до ГУ ДПС у м. Києві (Солом`янський р-н м. Києва), відповідно до Квитанції №2 від 11.10.2023 (13:23:04+03:00) за реєстраційним №33702037.

За наслідками розгляду даних заяв Головне управління ДПС у м. Києві листом від 17.10.2023 №6/26-15-04-04-04, яким розглянуто заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () щодо повернення переплати з податку на додану вартість, де вказано що згідно інформаційних ресурсів ДПС, в інтегрованій картці позивача, станом на 17.10.2023 обліковується переплата з податку на додану вартість в сумі 849 678, 34 грн.

Повідомлено, що відсутні підстави для перерахування коштів з ПДВ Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () у загальному розмірі 719 444,00 грн з бюджетного рахунку ПДВ на поточний рахунок в установі банку.

Поряд з тим, вказано, що заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» () від 11.10.2023 №33696637 та №33702037 оформлено без дотримання вимог, зазначених Порядком інформаційної взаємодії Державної фіскальної служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених см грошових зобов`язань та пені», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 №60, а саме:

1) не вірно зазначено код класифікації доходів бюджету, з якого повертаються кошти;

2) в заяві від 11.10.2023 №33696637 по даті сплати залишок коштів складає 117 136, 34 грн.

Судом встановлено, що 29.02.2024 позивач повторно звернувся до контролюючого органу з заявою щодо повернення надміру сплачених грошових зобов`язань, стягнутих на підставі рішення ГУ ДПС у м. Києві №821/4/26-15-13-03-23 від 01.09.2023.

Листом Головне управління ДПС у м. Києві №26584/6/26-15-04-04-07 від 21.03.2024 повідомило, що ним вже було розглянуто заяви позивача про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань у розмірах 117 136, 34 та 359 722,00 грн відповідно, а за результатами вказаних заяв позивачу було направлено відповідні листи від 17.10.2023, який повернувся на адресу Головного управління ДПС у м. Києві з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» та від 31.01.2024 який повернувся на адресу Головного управління ДПС у м. Києві з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Проте, лист відповідача не містить належних та об`єктивних пояснень, чому позивачу було відмовлено у поверненні надмірно сплачених грошових зобов`язань.

Відповідач під час розгляду справи не надав належних та об`єктивних пояснень, чому позивачу було відмовлено у поверненні надмірно сплачених грошових зобов`язань, в розмірі 556 617, 95 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем виконано всі вимоги чинного законодавства України стосовно повернення грошових коштів з Державного бюджету України, а відповідач не виконав покладені чинним законодавством зобов`язання, є підстави для задоволення позовної заяви шляхом визнання протиправними дій ГУ ДПС у м. Києві в частині неподання висновку про повернення належних Товариству з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» суми коштів з відповідного бюджету у розмірі 556 617,95 грн, які було надміру стягнуто в примусовому порядку на підставі Рішення ГУ ДПС у м. Києві від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23 та зобов`язання ГУ ДПС у м. Києві підготувати висновок про повернення належних Товаритсву з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» суми коштів з відповідного бюджету у розмірі 556 617,95 грн та подати його на виконання до Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві.

Відповідно до приписів ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005; п.89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18.07.2006; п.23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10.02.2010; п.58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; 09.12.1994, п.29).

Згідно з ч.1 ст.9, ст.72, ч.1, 2, 5 ст.77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

А тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову в цій частині.

Щодо інших аргументів сторін, суд зазначає, що вони були досліджені судом та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються судом в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», рішення від 10.02.2010).

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи квитанції, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 6 056,00 грн. Відтак, враховуючи, розмір задоволених позовних вимог позивача, суд присуджує на користь позивача судові витрати у розмірі 6 056,00 грн, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Щодо вимог позивача в частині стягнення витрат на правову допомогу, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

За змістом ч.3 ст.134 КАС України встановлено, що розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з ч.6, 7 ст.134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

З аналізу положень ст.134 КАС України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у ч.5 ст.134 КАС України. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч.5 ст.134 КАС України).

При цьому розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Згідно з п.4 ч.1 ст.1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 №5076-VI (надалі - Закон №5076-VI) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Статтею 19 цього ж Закону визначено такі види адвокатської діяльності, як: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Тобто, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо, а договір про надання правової допомоги укладається на такі види адвокатської діяльності як захист, представництво та інші види адвокатської діяльності.

Представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (пункт 9 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року № 5076-VI).

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Більш того, суд зауважує, що у висновку ЄСПЛ, викладеному у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (Заява № 71660/11), у пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (Заява №72277/01), у п.88 рішення у справі «Меріт проти України» (Заява №66561/01), суд зазначив, що заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим, а у пункті 154 рішення ЄСПЛ у справі «Lavents v. Latvia» (Заява №58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну ціну.

Так, судом було встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ», в особі директора ОСОБА_1 та адвокатом Драпак Дмитром Анатолійовичем, було укладено договір про надання правової (правничої) допомоги №99-ЮО від 16.02.2024.

У відповідності до Додатку №1 від 19.10.2023 до Договору про надання правової (правничої) допомоги, а саме п. 2 сторонами погоджено, що розмір гонорару адвоката становить 14 000,00 грн та є фіксованим.

Пунктом 3 Додатку №1 сторонами погоджено, що гонорар згідно п. 2 Додатку гонорар в розмірі 14 000,00 грн сплачується Клієнтом на протязі 3 (трьох) банківських днів з моменту підписання цього Додатку та виставлення рахунку фактури.

На підтвердження сплати клієнтом визначеної вище суми до матеріалів справи подано копію рахунку на оплату №31 від 30.04.2024 на суму 14 000,00 грн та інформаційне повідомлення про зарахування коштів №179 від 30.04.2024 на суму 14 000,00 грн. Крім того, надано Акт надання послуг №33 від 06.06.2024 на виконання вимог Договору про надання правової допомоги №99-ЮО.

Відповідно до ст. 30 Закону №5076-VI гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу на висновки викладені Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 14 листопада 2019 року у справі № 826/15063/18, згідно яких: «…суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Суд звертає увагу, що на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу до суду не було надано попереднього розрахунку витрат, щодо вказаного у ряді постанов Верховного Суду у справах №922/676/21 від 14.12.2021, №905/716/20 від 08.04.2021, №916/2087/18 від 31.03.2021, №922/3812/19 від 10.12.2020 Верховний Суд зазначив, що у разі неподання учасником справи попереднього розрахунку у суду є право, а не обов`язок відмовити у відшкодуванні відповідних судових витрат. Тобто сам по собі факт неподання стороною попереднього розрахунку судових витрат разом з першою заявою по суті спору не є безумовною та абсолютною підставою для відмови у відшкодуванні відповідних судових витрат.

Крім того, у справі №922/676/21 Верховний Суд окремо звернув увагу, що подання попереднього (орієнтовного) розрахунку сум судових витрат забезпечує можливість іншій стороні належним чином підготуватися до спростування витрат, які вона вважає необґрунтованими та доводити неспівмірність таких витрат, заявивши клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, відповідно, забезпечує дотримання принципу змагальності.

Отже, подача попереднього розрахунку суми судових витрат на більш пізніх стадіях не є безумовною підставою для відмови у відшкодуванні таких витрат, проте залишається на розсуд суду, а відтак у сторони залишається і ризик не отримати відповідне відшкодування судових витрат.

Суд в даному випадку, виходячи з обставин справи звертає увагу, що процесуальним законодавством передбачено механізм зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу адвоката шляхом подання відповідного клопотання. Слід зауважити, що на сторону, яка подає клопотання про зменшення витрат, покладено обов`язок доведення неспівмірності витрат.

Так, в питанні зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу варто враховувати висновки Об`єднаної Палати Верховного Суду у справі №922/445/19, в якому, серед іншого наголошено, що:

- зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони щодо неспівмірності заявлених іншою стороною витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт;

- суд з огляду на принципи диспозитивності та змагальності не може вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи;

- суд (за клопотанням сторони або з власної ініціативи) з врахуванням критеріїв ч.ч.5-7, 9 ст.129 ГПК України, може відступити від вказаного загального правила при вирішенні питання про розподіл витрат на правову допомогу та не розподіляти такі витрати повністю або частково на сторону, не на користь якої ухвалено рішення, а натомість покласти їх на сторону, на користь якої ухвалено рішення.

Аналогічні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду, зокрема, у справах №922/3436/20, №910/7586/19, №910/16803/19.

У вже згаданій справі №755/9215/15-ц Велика Палата також вказала, що суд не може за власною ініціативою зменшити витрати на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку іншої, зацікавленої сторони.

Таким чином, суд при вирішенні питання зменшення витрат на професійну правничу допомогу перевіряє чи подавалось від іншої сторони клопотання про зменшення витрат і наскільки таке клопотання є обґрунтованим відносно критерію неспівмірності заявленого розміру витрат.

Так, судом встановлено, що не погоджуючись з сумою стягнення витрат на правову допомогу заявлену позивачем, відповідачем у відзиві викладено заперечення, згідно якого представник відповідача зазначив про відсутність підстав для задоволення вимоги про стягнення витрат на правову допомогу у даній справі у розмірі 14 000,00 грн, посилаючись на те, що відповідач може лише припускати, що дані витрати понесено у зв`язку з виготовленням позовної заяви по даній справі. Також, відповідач вважає неспівмірною заявлену суму зазначену у заяві про надання правової допомоги при тому факті, що відбулось декілька засідань з якою саме тривалістю відбувались засідання невідомо та позивачем не зазначено, а також відсутній акт прийому передачі наданих правових послуг.

Наведене суд не бере до уваги, оскільки ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.07.2024 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Суд наголошує, що судове засідання по даній справі не проводилось, а тому а ні представник позивача, а ні представник відповідача не могли бути присутні у судовому засіданні. Крім того, до матеріалів справи додано копію Акту надання послуг №33 від 06.06.2024 на виконання вимог Договору про надання правової допомоги №99-ЮО.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 14 000,00 грн, та стягнення на користь позивача витрати на правову допомогу у розмірі 14 000,00 грн, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Щодо клопотання позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду, суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд, ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 2 статті 382 КАС України).

Отже, аналіз статті 382 КАС України свідчить про те, що зобов`язання суб`єкта владних повноважень - відповідача подати звіт про виконання судового рішення є однією із форм судового контролю за виконанням ухваленого судового рішення та може бути застосовано судом під час прийняття рішення у справі.

Такий контроль здійснюється судом шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, надати звіт про виконання судового рішення, після його надходження - розгляду поданого звіту, а за наслідками розгляду поданого звіту або в разі неподання такого звіту - встановленням нового строку для подання звіту або накладенням штрафу на керівника такого суб`єкта владних повноважень.

При цьому, зазначені процесуальні дії є диспозитивним правом суду, яке може використовуватися в залежності від наявності об`єктивних обставин, які підтверджені належними та допустимими доказами.

Однак, позивачем у позові не наведено аргументів на переконання необхідності вжиття таких процесуальних заходів і не надано останнім доказів на підтвердження наміру відповідача на ухилення від виконання судового рішення.

За таких обставин, суд дійшов висновку щодо відсутності законодавчо передбачених підстав для задоволення клопотання позивача щодо встановлення судового контролю про виконання судового рішення у цій справі.

Згідно із частинами 1, 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1, 4 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Приписами статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно ст. 74-76 КАС України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

При цьому, суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 3 частини другої статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено, зокрема, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

При оцінці достатності доказів діють спеціальні правила - стандарти доказування, якими має керуватися суд при вирішенні справи. За стандартом достатності, якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність.

При цьому, визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі, а тому суд під час розгляду справи повинен створювати необхідні умови для всебічного, повного й об`єктивного дослідження справи, однак не зобов`язаний підміняти собою учасників процесу, шукаючи докази виключно за власною ініціативою. Адміністративний суд має активно підтримувати перебіг провадження, досліджувати фактичні обставини справи в найбільш повному обсязі.

Застосування судами під час розгляду адміністративної справи принципу офіційного з`ясування в жодному разі не виключає обов`язок сторін доводити свою позицію певними засобами доказування.

Враховуючи встановлені у справі обставини, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Головного управління Державної податкової служби України в м. Києві в частині неподання висновку про повернення належних Товариству з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» суми коштів з відповідного бюджету у розмірі 556 617,95 грн (п`ятсот п`ятдесят шість тисяч шістсот сімнадцять) гривень 95 копійок, які було надміру стягнуто в примусовому порядку на підставі Рішення ГУ ДПС у м. Києві від 01.09.2023 №821/4/26-15-13-03-23.

Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві (; адреса: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116) підготувати висновок про повернення належних Товариству з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» (; адреса: вул. Машинобудівна, буд. 50, м. Київ, 03067) суми коштів з відповідного бюджету у розмірі 556 617,95 грн (п`ятсот п`ятдесят шість тисяч шістсот сімнадцять) гривень 95 копійок, та подати його на виконання до Головного управління Державної казначейської служби України у місті Києві.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» (; адреса: вул. Машинобудівна, буд. 50, м. Київ, 03067) судовий збір в розмірі 6 056,00 грн (шість тисяч п`ятдесят шість) гривень 00 копійок, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (; адреса: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116).

Стягнути з на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРИНТ ДРИМ» (; адреса: вул. Машинобудівна, буд. 50, м. Київ, 03067) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (; адреса: вул. Шолуденка, 33/19, м. Київ, 04116) понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 14 000,00 грн (чотирнадцять тисяч) гривень 00 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.