Справа № 280/8851/24
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ЩОДО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

02 грудня 2024 року Справа № 280/8851/24
м. Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Артоуз О.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бімаркет» (69083, м. Запоріжжя, вул. Шевчука, 4 а, ) представник адвокат Трафимова Юлія Юріївна (69120, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Вороніна, 31, 27, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Львівської митниці (79000, м. Львів, вул. Костюшка Тадеуша, буд. 1, ) про визнання протиправними та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

20 вересня 2024 року до Запорізького окружного адміністративного суду засобами системи «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бімаркет» (далі позивач) до Львівської митниці (далі відповідач) про визнання протиправними та скасування рішення, відповідно до якої позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UА 209000/2024/900176/1 від 08.03.2024 Львівської митниці (79000, Львівська область, м. Львів, вул. Тадеуша Костюшка, буд. 1, код ЄДРПОУ ВП 43971343);

визнати протиправною та скасувати картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 209170/2024/000840 від 08.03.2024 Львівської митниці (79000, Львівська область, м. Львів, вул. Тадеуша Костюшка, буд. 1; код ЄДРПОУ ВП 43971343);

визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/900354/2 від 30.04.2024 Львівської митниці (79000, Львівська область, м. Львів, вул. Тадеуша Костюшка, буд. 1; код ЄДРПОУ ВП 43971343);

визнати протиправною та скасувати картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209170/2024/001449 від 30.04.2024 Львівської митниці (79000, Львівська область, м. Львів, вул. Тадеуша Костюшка, буд. 1; код ЄДРПОУ ВП 43971343);

стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бімаркет» (, місцезнаходження: вул. Шевчука, буд. 4 А, місто Запоріжжя, Запорізька обл., 69083) за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці (79000, Львівська область, м. Львів, вул. Тадеуша Костюшка, буд. 1; код ЄДРПОУ ВП 43971343) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 7267,20 грн. (сім тисяч двісті шістдесят сім гривень 20 коп.), а також витрати, пов`язані з підготовкою експертних висновків, в розмірі 10368, 00 грн. (десять тисяч триста шістдесят вісім гривень 00 коп.).

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 25.09.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі, вирішено здійснити розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання.

10 жовтня 2024 року на адресу суду надійшов відзив Львівської митниці на позовну заяву до якого додано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування свого клопотання відповідач наполягає на тому, що кінцевий строк на оскарження рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2024/900176/1 від 08.03.2024 08.09.2024. Ці строки позивачем пропущено, оскільки позовна заява подана із протермінуванням встановленого ст. 122 КАС України шестимісячного строку (дата документу 19.09.2024). Твердження позивача щодо пропущення строку на звернення до суду з причин введення воєнного стану не корелюється з фактичною неможливістю подати позовну заяву в межах встановлених строків, адже ситуація з відсутністю електроенергії в квітні-червні була стабільною, відключень електроенергії не було, крім того, позовну заяву готувала представник позивача, отже, підстави для протермінування строку саме у представника не зазначені. Отже, непереборних обставин для пропуску строку стороною позивача не визначено і такі об`єктивно відсутні. Львівська митниця погоджується з думкою представника позивача щодо колосальної тяжкості умов роботи у прифронтовому місті, проте в межах адміністративного процесуального законодавства, на жаль, на думку відповідача, такі обставини є недостатніми для висновку щодо поважності причин пропуску строку на звернення до суду з позовом. Відповідач просить залишити позовну заяву ТОВ «ТД «БІМАРКЕТ» до Львівської митниці про визнання протиправними і скасування рішень про коригування митної вартості товарів - без розгляду позовних вимог - про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів.

Позивачем 15.10.2024 надано суду заперечення на клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. Позивач вказує на те, що відповідач у клопотання посилається виключно на практику Верховного Суду України, яка склалась до введення в Україні воєнного стану. Спростовуючи доводи відповідача позивач зазначає, що Запоріжжя є прифронтовим містом та зазнавав масованих ракетних обстрілів зі сторони Російської Федерації як у квітні - червні 2024 року так і зазнає зараз. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 №309 затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, до якого включена з 01.02.2023 Запорізька міська територіальна громада. Крім того, позивач під час митного оформлення скористався передбаченим частиною сьомою статті 55 МК України правом випуску товарів у вільний обіг, перерахувавши забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом. Спір є майновим і сплачена позивачем фінансова гарантія реалізувалась (зарахувалась як ПДВ до Державного бюджету України) лише на наступний день після спливу 90 календарних днів з дня випуску у обіг товарів, а саме: 07.06.2024, згідно МД № 24UA73U4 від 08.03.2024. Таким чином, днем, коли було порушено майнові права ТОВ «Торговий дім «Бімаркет», є день списання фінансової гарантії до Державного бюджету України, що стало початком перебігу строку звернення до суду. Позивач просить відмовити у задоволенні клопотання Львівської митниці про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

У зв`язку із перебуванням судді Артоуз О.О. з 14 жовтня по 29 листопада 2024 року у навчальній відпустці розгляд клопотання здійснюється у перший робочий день після виходу судді із відпустки.

Суд, розглянувши заяву, вивчивши письмові матеріали справи, зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати (ч.2 ст.118 КАС України).

За змістом ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З аналізу вищенаведених положень вбачається, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

З матеріалів справи слідує, що позовні вимоги у даному спорі стосуються правомірності рішення митного органу про коригування митної вартості товару.

Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності митних органів, їх посадових осіб та інших працівників і відповідальність визначена главою 4 Митного кодексу України (далі - МК України).

Частиною 1 статті 24 МК України передбачено, що будь-яка особа має право оскаржити рішення, дії або бездіяльність митних органів до митного органу вищого рівня або до суду, якщо вважає, що такими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси, створено перешкоди для їх реалізації або на неї незаконно покладено будь-які обов`язки.

Відповідно до п.1 ч. 2 ст.24 МК України предметом оскарження є рішення, дії або бездіяльність митних органів, які оскаржуються.

Як слідує зі змісту ч. 3 ст. 24 МК України, правила глави 4 застосовуються у всіх випадках оскарження підприємствами або громадянами рішень, дій або бездіяльності митних органів, крім випадків, якщо законом встановлено інший порядок оскарження таких рішень, дій або бездіяльності.

Згідно ч.1 ст. 29 МК України рішення, дії або бездіяльність органів митних органів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Так, за приписами ч. 5 ст. 24 МК України оскарження постанов у справах про порушення митних правил здійснюється в порядку, встановленому главою 72 цього Кодексу.

Оскільки, ані норми податкового, ані норми митного законодавства не встановлюють спеціальних строків звернення до суду з приводу оскарження рішення про коригування митної вартості товарів, а тому суд апеляційної інстанції, з урахуванням практики Верховного Суду, вважає, що в даному випадку застосуванню підлягають положення ч.2 ст.122 КАС України, якими передбачено шестимісячний строк звернення до суду з позовом.

Аналогічна правова позиція наведена в постановах Верховного Суду від 27.05.2021 у справі №826/13159/17, від 18.02.2021 у справі №826/14826/16 та від 18.06.2020 у справі №805/1536/17-а.

Відтак, строк подання позовної заяви про визнання протиправним і скасування рішення про коригування митної вартості товарів становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таких висновків дійшов Верховний Суд в постанові від 24.02.2023 в справі №826/15230/16.

Зважаючи на те, що спірне рішення про коригування митної вартості товарів № UА 209000/2024/900176/1 від 08.03.2024, отримане позивачем 08.03.2024, що сторонами не заперечується, відтак, останнім днем шестимісячного строку протягом якого особа мала звернутися до суду є 09.09.2023, а щодо рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2024/900354/2 від 30.04.2024, отримане позивачем 30.04.2024, останнім днем шестимісячного строку протягом якого особа мала звернутися до суду є 01.11.2024, а з цим позовом позивач - ТОВ «Торговий дім «Бімаркет» звернувся до суду лише 19.09.2024, тому суд, з урахуванням вищенаведених правових висновків Верховного Суду, погоджується з тим, що позивачем пропущено строк звернення до суду.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання заяви.

Водночас, суду зазначає, що системний аналіз положень ст. 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, ст. 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому скористатись можливістю подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.

В постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Також, у вказаній постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 Верховний Суд зауважив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Аналогічна правова позиція викладена і в постанові Верховного Суду від 04.04.2023 у справі №140/1487/22.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Верховного Суду у постанові від 31.03.2021 по справі № 240/12017/19 зазначила, що аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі «Іліан проти Туреччини» Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Так, відповідно до частини 1 та 2 статті 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

24 лютого 2022 року Рада Суддів України прийняла рішення щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією з боку РФ, а 02.03.2022 опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану. Так, судам, зокрема рекомендовано по можливості продовжувати процесуальні строки щонайменше до закінчення воєнного стану.

Верховний Суд в Огляді від 04.03.2022 «Особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан» зауважив, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією.

Згідно означеного Переліку, Запорізька міська територіальна громада з 01.02.2023 віднесена до територій, на яких можливе ведення бойових дій.

З огляду на викладене, враховуючи не значний пропуск позивачем строку звернення до суду (10 днів), з метою запобігання обмеженню прав позивача на доступ до правосуддя в умовах запровадженого воєнного стану та пов`язаних із ним обмеженням, суд вважає за необхідне зазначити, що причини пропуску строку звернення до адміністративного суду є поважними.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Бімаркет» (69083, м. Запоріжжя, вул. Шевчука, 4 а, ) представник адвокат Трафимова Юлія Юріївна (69120, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Вороніна, 31, 27, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Львівської митниці (79000, м. Львів, вул. Костюшка Тадеуша, буд. 1, ) про визнання протиправними та скасування рішення, відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду.

Ухвала виготовлена та підписана 02 грудня 2024 року.

Суддя О.О. Артоуз