Справа № 160/26918/24
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2024-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Серьогіної О.В. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у м. Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СІЛЬПО-ФУД" до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування постанови, -
08.10.2024 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю "СІЛЬПО-ФУД" - адвокат Петров Олександр Георгійович звернувся через підсистему "Електронний суд" до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 15.07.2024 року № 000014 про накладення фінансової санкцій на суб`єкта господарювання за порушення законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на протиправність оскаржуваної постанови та зазначає наступне. Відповідачем допущено істотні (фундаментальні) порушення при проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання законодавства у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, за результатами якого прийнято оскаржувану постанову. Також оскаржувана постанова відповідача, прийнята за наслідками протиправного позапланового заходу державного нагляду (контролю) підлягає скасуванню. Відповідач не мав права та повноважень проводити відносно позивача позаплановий захід державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, оскільки постановою № 303 запроваджено мораторій на проведення заходів державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності. Вважає постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області від 15.07.2024 року № 000014 про накладення фінансової санкцій на суб`єкта господарювання за порушення законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення протиправною, а тому просить суд задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами 08.11.2024 року.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
Від Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області письмовий відзив на адресу суду не надходив.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» зареєстроване як юридична особа, ідентифікаційний код 40720198, основний вид діяльності - 47.11. Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами, про що свідчить виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
За результатами проведення вищезазначеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання законодавства у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, посадовими особами відповідача було оформлено акт від 04.07.2024 року № 000036, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, яким встановлено порушення абз. 1, 7 ч. 1 статті 16 та абз. 2 ч. 1 ст. 16-1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення».
Зокрема, в акті перевірки було зазначено, що: «Зліва та справа від місця де проводяться розрахунки, розміщено тютюнові вироби у місці реалізації з використанням кольорових елементів, фонових вставок, відмінних від кольору торговельного обладнання та оформлення вітрини. На пристрої для демонстрації відеороликів розміщені зображання, які перемикаються через певний проміжок часу. На одному з таких зображень розміщено інформацію щодо можливості обміну одного пристрою для споживання тютюнових виробів без їх згоряння такого змісту: негарантійна заміна на випадок поломки леза заміна у магазині та на сайті безкоштовною доставкою. Розміщення зазначеної інформації є стимулюванням продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння згідно з визначенням викладеним у ст. 1 ЗУ №2899».
В акті перевірки зазначено, що позивач з актом не погодився та вказав, що зауваження будуть надані в установлений законом термін.
Доказів подання ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» письмових заперечень на Акт перевірки до суду сторонами не надано.
Позивач, не погоджуючись із постановою відповідача про накладення фінансової санкцій на суб`єкта господарювання за порушення законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення, звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Відповідно до «Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року № 667 (Положення № 667) Держпродспоживслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який реалізує державну політику, зокрема, у галузі, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення.
Відповідно до пункту 4 Положення № 667 Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за дотриманням показників вмісту шкідливих для здоров`я людини речовин і інгредієнтів у тютюнових виробах, які реалізуються на території України, та проводить моніторинг ефективності вжитих заходів з попередження і зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05 квітня 2007 року №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (Закон №877-V).
Відповідно до статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Статтею 2 Закону №877-V обумовлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Відповідно до частини восьмої статті 2 Закону №877-V центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21 цього Закону.
Частиною першою статті 4 Закону №877-V визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Частиною одинадцятою статті 4 Закон №877-V передбачено, що плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо Фізичної особи - підприємця мас здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Відповідно до абзацу п`ятого частини першої статті 6 Закону №877-V підставою для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону №877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Загальні вимоги до проведення заходів державного нагляду (контролю) закріплені у статті 7 Закону №877-V. Так для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (частина перша). На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (частина друга).
Згідно з частиною шостою статті 7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Відповідно до абзацу шостого частини другої статті 8 Закон №877-V органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані ознайомити керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноважену ним особу (фізичну особу - підприємця або уповноважену ним особу) з результатами державного нагляду (контролю) в строки, передбачені законом.
Щодо вказаних підстав для проведення позапланової перевірки, суд зазначає наступне.
Відповідно до абзацу п`ятого частини першої статті 6 Закону №877-V підставою для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).
Таким чином, суд вважає безпідставними доводи позивача відносно того, що відповідач не мав права проводити позаплановий захід державного нагляду (контролю), з огляду на наступне.
Міністерством охорони здоров`я України (МОЗ України) 17 березня 2023 року видано наказ № 522, яким Держпродспоживслужбі України доручено забезпечити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану, а також затверджено Перелік підстав для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану (Перелік).
Відповідно до пункту 3 Переліку підставою для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення на період воєнного стану є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).
Отже, Міністерством охорони здоров`я України надано Держпродспоживслужбі України повноваження на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) з підстав, визначених Переліком.
Відтак, твердження позивача стосовно відсутності погодження Міністерства охорони здоров`я України на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) не відповідає дійсності, адже наказ від 17 березня 2023 року №522 є рішенням/погодженням на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) виключно з підстав, визначених Переліком.
У пункті 1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13 березня 2022 року №303 (Постанова №303) вказано припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».
Разом з тим, відповідно до пункту 2 Постанови №303 за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Таким чином, Постановою №303 дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах. У даному випадку це Міністерство охорони здоров`я України, яке наказом від 17 березня 2023 року №522 надало Держпроспоживслужбі України повноваження на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) з підстав, визначених Переліком. З огляду на зазначене, на думку суду, наказ МОЗ України №522 жодним чином не суперечить Постанові №303.
Суд зауважує, що Закон №2899-IV визначає основні принципи та напрями державної політики щодо попередження куріння тютюнових виробів, зниження рівня їх вживання серед населення, обмеження доступу до них дітей, охорони здоров`я населення від шкоди, що завдається їхньому здоров`ю внаслідок розвитку захворювань, інвалідності, а також смертності, спричинених курінням тютюнових виробів чи іншим способом їх вживання.
Наведене чітко передбачає наявність прямої загрози життю та здоров`я людини у зв`язку із вживанням тютюнових виробів, в свою чергу здійснення рекламних заходів спонукає їх придбанню та вживанню, що є однією з умов для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю).
Щодо другої умови, а саме виконання міжнародних зобов`язань України, суд зауважує, що статтею 428 Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони від 21 березня 2014 року №984_011 передбачено, що Україна поступово наближує своє законодавство та практику до принципів acquis ЄС, зокрема у сфері інфекційних хвороб, служб крові, трансплантації тканин і клітин, а також тютюну.
З метою виконання вимог Директиви 2014/40/ЄС Європейського Парламенту та Ради від 03 квітня 2014 року «Про наближення законів, правил та адміністративних положень держав-членів, що стосуються виробництва, презентації та продажу тютюну та супутніх товарів та скасування Директиви 2001/37/ЄC» Україною здійснюються заходити щодо регулювання певних продуктів, які пов`язані з тютюновими виробами.
Вказане свідчить про зобов`язання України, як держави, щодо здійснення заходів заборону реклами та стимулювання продажу, а також вживання тютюнових виробів, що прямо передбачено Законом №2899-IV, в даному випадку, статтями 16, 161 та 162 вказаного Закону.
Враховуючи наведене, суд критично оцінює посилання позивача щодо відсутності підстав для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю).
Крім того, суд не погоджується із позицією позивача про необхідність складання припису у даній ситуації.
Частиною сьомою статті 7 Закону 877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Отже, складання припису, розпорядження, іншого розпорядчого документу використовується як альтернативний спосіб усунення порушень вимог законодавства. Даною нормою застосовано словосполучення «у разі необхідності», що наділяє відповідача правом, а не обов`язком щодо складання відповідних розпорядчих документів.
Разом з тим, абзацом 6 частини четвертої Закону 877-V зазначається, що виключно законами встановлюються санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Крім того, стаття 20 Закону №2899-IV передбачає відповідальність за порушення законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення.
Таким чином, суд вважає, що відповідач не здійснив порушень норм законодавства при винесенні постанов, щодо порушення вимог Закону №2899-IV, а саме статей 16, 16-1 та 16-2, на підставі статті 20 даного Закону, без попереднього складання припису.
Основні принципи та напрями державної політики щодо попередження куріння тютюнових виробів, зниження рівня їх вживання серед населення, обмеження доступу до них дітей, охорони здоров`я населення від шкоди, що завдається їхньому здоров`ю внаслідок розвитку захворювань, інвалідності, а також смертності, спричинених курінням тютюнових виробів чи іншим способом їх вживання, регулюються Законом України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення».
Згідно з статтею 19 Закону №2899-IV державний контроль за дотриманням положень цього Закону здійснюють відповідні центральні органи виконавчої влади в межах повноважень, визначених законом.
Відповідно до абзаців 1 та 7 частини першої статті 16 Закону №2899-IV забороняються будь-яка реклама та стимулювання продажу тютюнових виробів, знаків для товарів і послуг, інших об`єктів права інтелектуальної власності, під якими випускаються тютюнові вироби, в тому числі розміщення інформації про виробника тютюнових виробів та/або тютюнові вироби у місцях, де ці вироби реалізуються чи надаються споживачеві, у тому числі на елементах обладнання та/або оформлення місць торгівлі, за виключенням одного плаката розміром не більше 40х30 см на одне місце торгівлі, в якому надається текстова інформація про наявні в продажу тютюнові вироби та ціни на них.
На думку відповідача позивачем порушено вимоги вищевказаною статті та здійснено розповсюдження реклами та стимулювання продажу тютюнових виробів, а зліва та справа від місця де проводяться розрахунки, розміщено тютюнові вироби у місці реалізації з використанням кольорових елементів, фонових вставок, відмінних від кольору торговельного обладнання та оформлення вітрини.
Враховуючи те, що оформлення місця торгівлі тютюнових виробів у магазині ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» здійснено з використанням кольорових елементів, суд констатує, що такі дії належать до реклами та стимулювання продажу тютюнових виробів, яка заборонена частиною 1 статті 16 Закону № 2899-IV.
Наведене є безумовним порушенням абзаців 1, 7 частини першої статті 16 Закону №2899-IV.
Також, відповідачем під час проведення контрольного заходу було встановлено розповсюдження реклами та стимулювання продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згорання, електронних сигарет, а саме на пристрої для демонстрації відеороликів розміщені зображання, які перемикаються через певний проміжок часу. На одному з таких зображень розміщено інформацію щодо можливості обміну одного пристрою для споживання тютюнових виробів без їх згоряння такого змісту: негарантійна заміна на випадок поломки леза заміна у магазині та на сайті безкоштовною доставкою, що свідчить про порушення позивачем заборони, встановленої частиною 1 статті 16-1 Закону № 2899-IV.
Відповідно до частини першої статті 20 Закону №2899-IV особи, винні у порушенні законодавства про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення, несуть відповідальність згідно з законом.
Згідно з абзацом 9 частини другої статті 20 Закону №2899-IV за порушення норм цього Закону центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, застосовує фінансові санкції до суб`єктів господарювання у разі порушення вимог статей 16, 16-1 чи 16-2 цього Закону - тридцять тисяч гривень, а в разі повторного протягом року вчинення таких порушень - п`ятдесят тисяч гривень за кожен факт реклами на окремому рекламному носії або кожний окремий захід з метою стимулювання продажу тютюнових виробів, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, електронних сигарет, заправних контейнерів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.
Відтак, суд констатує про обгрунтованість застосування відповідачем до позивача фінансових санкцій за порушення частини 1 статті 16-1 Закону № 2899-IV у розмірі, передбаченому абзацом дев`ятим частини другої статті 20 цього Закону, а саме, у сумі 30 000 грн.
Враховуючи наведені приписи вимог чинного законодавства та встановлені обставини, суд вважає, що відповідачем доведено факт порушення позивачем абзаців 1,7 ч. 1 ст. 16, та абз. 2 ч. 1 ст. 16-1 Закону №2899-IV, а саме: Зліва та справа від місця де проводяться розрахунки, розміщено тютюнові вироби у місці реалізації з використанням кольорових елементів, фонових вставок, відмінних від кольору торговельного обладнання та оформлення вітрини. На пристрої для демонстрації відеороликів розміщені зображання, які перемикаються через певний проміжок часу. На одному з таких зображень розміщено інформацію щодо можливості обміну одного пристрою для споживання тютюнових виробів без їх згоряння такого змісту: негарантійна заміна на випадок поломки леза заміна у магазині та на сайті безкоштовною доставкою. Розміщення зазначеної інформації є стимулюванням продажу пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння згідно з визначенням викладеним у ст. 1 ЗУ №2899, а це свідчить про правомірність застосування до позивача відповідальності, передбаченої статтею 20 Закону №2899-IV та обґрунтованість оскаржуваної постанови, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову про визнання протиправною та скасування постанови від 15.07.2024 року № 000014 слід відмовити.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу; в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд при вирішенні спору враховує приписи ст. 2 КАС України, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
В контексті перелічених положень КАС України в ході судового розгляду спору судом встановлено, що долучені до матеріалів справи докази є такими що підтверджують правомірність дій відповідача.
Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів позивача, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги задоволенню не підлягають.
У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.
Згідно ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "СІЛЬПО-ФУД" до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування постанови відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.В. Серьогіна