Справа № 280/1377/23
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

02 грудня 2024 року Справа № 280/1377/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест Маріупольський ремонтно-механічний завод» (Північне шосе/вул. Теплична, буд. 22Б/1, м. Запоріжжя, ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, буд. 57, м. Дніпро, 49600, ) про скасування протиправного податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

06 березня 2023 року до Запорізького окружного адміністративного суду через систему «Електроний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест Маріупольський ремонтно-механічний завод» (далі - позивач) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі відповідач), про скасування протиправного податкового повідомлення-рішення, відповідно до якої (з урахуванням уточненої позовної заяви) позивач просить суд:

скасувати податкове повідомлення-рішення №376/32-00-23-34 від 09 грудня 2022 року яким встановлено завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток за: 2016 рік на суму 44 046 257 грн; 2017 рік на суму 57 768 911 грн; 2018 рік на суму 86 519 241 гривень;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (код за ЄДРПОУ ВП 43968079) на користь ТОВ «Метінвест МРМЗ» всі здійснені та документально підтверджені судові витрати.

Позовну заяву мотивовано тим, що відповідачем з 04.03.2021 по 24.12.2021 проведено позапланову виїзну перевірку позивача з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» під час здійснення контрольованих операцій з реалізації товару (чавуну переробного, код УКТ ЗЕД 72011) на користь нерезидента пов`язаної особи «METINEST INTERNATIONAL S.A.» (Швейцарія) за 2016-2018 роки за результатами якої складено Акт №908/32-00-25-01-15/38673998 від 24.12.2021. 15 грудня 2022 позивачем отримано податкове повідомлення-рішення, яке було винесено контролюючим органом за підсумками розгляду Акту перевірки та заперечень підприємства: № 376/32-00-23-34 від 09 грудня 2022 року, відповідно до якого Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі припущення щодо «порушення п.п. 39.1.1,39.1.3 п.39.1 ст.39, абзацу 3 пп. 39.3.2.3, пп.39.3.3.3 пп. 39.3.3 п.39.3 ст.39 пп.134.1.1 п.134.1 ст.134, пп. 140.4.2 п. 140.4, п.п 140.5.1 п.140.5 ст.140 Податкового кодексу України)» зменшено суму від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток по періодах: 2016 рік на суму 44 046 257 грн; 2017 рік на суму 57 768 911 грн; 2018 рік на суму 86 519 241 грн. Позивач вважає, що відповідачем порушено порядок проведення позапланових перевірок на підставі незаконної постанови КМ України №89 від 03.02.2021, що призвело порушення мораторію на проведення перевірок контролюючими органами під час дії карантину, який встановлений ПК України, а також, дійшов хибних висновків щодо порушення позивачем правил Трансфертного ціноутворення (ТЦ, ТЦУ) та принципу «витягнутої руки» під час встановлення рівня цін в контрольованих операціях, які перевірялись відповідачем. Позивач просить задовольнити позовну заяву.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 13.03.2023 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду належним чином оформленої уточненої позовної заяви та належним чином засвідчених копій додатків до позову.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 27.03.2023 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі та призначено підготовче засідання на 24.04.2023 о 12:00 год.

12 квітня 2024 року до суду засобами системи «Електронний суд» надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач позов не визнає та вважає, що він не підлягає задоволенню. Відповідач зазначає, що постанова Кабінету Міністрів України №89 від 03.02.2021 прийнята з урахуванням та на виконання вимог Податкового кодексу України, відповідно зазначати про її невідповідність вимогам податкового законодавства немає підстав. Зокрема, податковим органом виконувалися відповідні норми ПКМУ №89 від 03.02.2021, яка станом на момент проведення перевірки була чинною та не визнаною недійсною або скасованою і, відповідно, надає повне право податковому органу проводити податкові перевірки. Дана постанова не скасовує дію мораторію, введеного пунктом 52 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПКУ, а лише скорочує термін ряду обмежень, що не свідчить про її т.зв. «невідповідність нормам ПКУ» та підтверджує необхідність її прямого застосування у якості спеціального нормативного акту. Окрім того ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі колегії суддів Верховного Суду від 23.12.2022 у справі № 640/18314/21 зупинено дію рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.01.2022 та Постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 у справі № 640/18314/21 про визнання протиправною та не чинною постанови від 03.02.2021 № 89. Відповідач наголошує на тому, що винесене податкове повідомлення-рішення від 09.12.2022 №376/32-00-23-34 на підставі висновків акту а за результатами розгляду заперечень щодо порушень ТОВ «Метінвест-МРМЗ» є правильним та відповідають нормам діючого податкового законодавства та цивільного права. Відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Позивачем 18.04.2023 надано суду відповідь на відзив згідно якої позивач відхиляє наведені у відзиві Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками заперечення, оскільки вони не обґрунтовані, не доведені та не відповідають нормам податкового законодавства.

Ухвалою суду від 24.04.2023 відкладено підготовче засідання в справі на 04.05.2023 об 11:30 год.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 04.05.2023 провадження у справі № 280/1377/23 зупинено до набрання законної сили рішенням Запорізького окружного адміністративного суду у справі № 280/381/23.

Ухвалою суду від 13.09.2024 поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 24.09.2024 о 14:30 год.

19 вересня 2024 року позивачем подано додаткові пояснення по справі із обґрунтуванням протиправності проведення податковим органом перевірки під час дії мораторію, введеного пунктом 52 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПКУ.

Відповідачем 24.09.2024 надано суду свої заперечення на додаткові пояснення позивача.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 24.09.2024 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі строком на 30 днів та відкладено підготовче засідання у справі на 10.10.2024 о 14:00 год.

Користуючись своїм правом на надання пояснень позивачем 04.10.2024 надано суду додаткові пояснення щодо наявності рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.04.2023 по аналогічній адміністративній справі № 160/11767/22 за позовом ПрАТ «Металургійний комбінат «Азовсталь» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків як відокремленого підрозділу ДПС України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень №000/270/2501, №000/271/2501 від 26.08.2021, яке залишилось без змін за наслідками його перегляду судами усіх інстанцій.

Окрім того, 04.10.2024 позивачем, також, надано до суду заперечення на додаткові пояснення відповідача.

10 жовтня 2024 року позивачем подано до суду клопотання про розгляд справи №280/1377/23 в письмовому провадженні без участі представника позивача.

В підготовчому засіданні 10.10.2024 закінчено підготовчий розгляд справи та призначено справу до розгляду по суті в порядку письмового провадження.

01 листопада 2024 року позивачем надано суду додаткові пояснення, щодо вибору джерела інформації, що використовуються для встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки", а також, щодо можливості застосування методу чистого прибутку у контрольованих операціях із сировинними товарами, які він просив врахувати під час прийняття рішення у справі.

У зв`язку із перебуванням судді Артоуз О.О. з 14 жовтня по 29 листопада 2024 року у навчальній відпустці розгляд справи здійснюється у перший робочий день після виходу судді із відпустки.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.

Наказом Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 01.03.2021 №79 «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Метінвест-МРМЗ» (код за )» на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 39.5.2.1, підпункту 39.5.2.8 підпункту 39.5.2 пункту 39.5 статті 39, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.14, підпункту 78.1.16 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України наказано провести документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест Маріупольський ремонтно-механічний завод» (ТОВ «Метінвест-МРМЗ») (код за , місцезнаходження 87535, Донецька область, м. Маріуполь, пр.. Карпова, 80) з 04 березня 2021 року тривалістю 18 місяців. Перевірку провести з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» під час здійснення контрольованих операцій з реалізації товару (чавуну переробного, код УКТ ЗЕД 72011) на користь нерезидента пов`язаної особи «METINEST INTERNATIONAL S.A.» (Швейцарія) за 2016-2018 роки.

Копію наказу Східного міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 01.03.2021 №79 «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Метінвест-МРМЗ» (код за )» вручено позивачу 04.03.2021.

Перевірку розпочато 04.03.2021 та закінчено 24.12.2021.

За результатами проведеної перевірки 30.12.2021 позивачу вручено Акт №908/32-00-25-01-15/38673998 від 24.12.2021 (далі-Акт перевірки) документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Метінвест-МРМЗ» з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» за звітні періоди 2016 2018 роки. Так, згідно висновків Акту перевірки податковим органом встановлено порушення пп. 39.1.1, 39.1.2, 39.1.3 п. 39.1 ст. 39, абзацу 3 пп. 39.3.2.3, пп. 39.3.3.3 пп. 39.3.3 п. 39.3 ст. 39, пп. 134.1.1 ст. 134, пп. 140.4.2 п. 140.4, пп. 140.5.1 п. 140.5 ст. 140 Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010 зі змінами та доповненнями, в результаті чого завищено від`ємне значення об`єкта оподаткування податком на прибуток за: 2016 рік - на суму 44 046 25 7 грн; 2017 рік - на суму 57 768 911 грн; 2018 рік-на суму 86 519 241 грн.

Не погодившись з висновками, викладеними у Акті перевірки, ТОВ «МЕТІНВЕСТ-МРМЗ» на адресу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків було надано заперечення (№07/04 від 27.01.2022), щодо необґрунтованості висновків контролюючого органу.

Після розгляду заперечень, ТОВ «МЕТІНВЕСТ- МРМЗ» було отримано відповідь Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на заперечення № 4356/6/32-00-25-01-08 від 08.12.2022, відповідно до якої, висновки, викладені в Акті перевірки, залишились незмінними.

09 грудня 2022 року Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків за підсумками розгляду Акту перевірки та заперечень підприємства прийнято податкове повідомлення-рішення № 376/32-00-23-34, відповідно до якого на підставі порушення п.п. 39.1.1,39.1.3 п.39.1 ст.39, абзацу 3 пп. 39.3.2.3, пп.39.3.3.3 пп. 39.3.3 п.39.3 ст.39 пп.134.1.1 п.134.1 ст.134, пп. 140.4.2 п. 140.4, п.п 140.5.1 п.140.5 ст.140 Податкового кодексу України зменшено суму від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток по періодах: 2016 рік на суму 44 046 257 грн; 2017 рік на суму 57 768 911 грн; 2018 рік на суму 86 519 241 грн.

Позивач подав скаргу на податкове повідомлення-рішення від 09.12.2022 № 376/32-00-23-34.

Рішення ДПС України № 4391/6/99-00-06-01-02-06 від 21.02.2023 за результатом розгляду скарги позивача відмовлено в її задоволенні.

Вказані обставини підтверджені відповідними доказами і не є спірними.

Суд, оцінивши повідомлені сторонами справи обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною третьою статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За правилами частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає, що відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, у тому числі податку на прибуток та податку на додану вартість, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі - ПК України) (тут і далі в редакції на дату виникнення спірних правовідносин).

Згідно з підпунктом 20.1.4. пункту 20.1 статті 20 ПК України органи державної податкової служби мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

На підставі пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Як визначено підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.(…)

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.(…)

Відповідно до підпунктів 78.1.14, 78.1.16 пункту 78.1 статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема у разі отримання документально підтвердженої інформації та даних, що свідчать про невідповідність умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" та/або встановлення невідповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" у порядку, передбаченому підпунктом 39.5.1.1 підпункту 39.5.1 пункту 39.5 статті 39 цього Кодексу; отримано звіт про контрольовані операції, надісланий платником податків відповідно до пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу. У такому разі перевірка проводиться виключно з питань контролю трансфертного ціноутворення.

Згідно з пунктом 78.4 статті 78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки

На підставі пункту 78.5 статті 78 ПК України допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна позапланова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.

Таким чином, перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України та законами України. У посадових осіб контролюючого органу виникає право на проведення документальної позапланової виїзної перевірки лише за наявності визначених законом підстав для її проведення (правова підстава) та за умови вручення платнику податків оформлених відповідно до вимог Податкового кодексу України наказу на проведення перевірки та письмового повідомлення (формальна підстава).

Відповідно до пункту 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті.

Отже, проведення перевірки є необхідною передумовою для прийняття податкових повідомлень-рішень у разі встановлення контролюючим органом порушень податкового та іншого законодавства, дотримання якого покладається на контролюючі органи.

Встановлена у судовому порядку незаконність проведення документальної позапланової невиїзної перевірки позивача унеможливлює виникнення правових наслідків такої, у тому числі, визначення за її наслідками зобов`язання оскаржуваними у цій справі податковими повідомленнями-рішеннями.

Як свідчать матеріали справи відповідачем відповідно наказу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 01.03.2021 №79 «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Метінвест-МРМЗ» (код за )» виданого на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 39.5.2.1, підпункту 39.5.2.8 підпункту 39.5.2 пункту 39.5 статті 39, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.14, підпункту 78.1.16 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України проведена документальна позапланова виїзна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест Маріупольський ремонтно-механічний завод» з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» під час здійснення контрольованих операцій з реалізації товару (чавуну переробного, код УКТ ЗЕД 72011) на користь нерезидента пов`язаної особи «METINEST INTERNATIONAL S.A.» (Швейцарія) за 2016-2018 роки за наслідками якої складено акт від 24.12.2021 №908/32-00-25-01-15/38673998.

На підставі акта перевірки від 24.12.2021 №908/32-00-25-01-15/38673998 прийнято спірне податкове повідомлення-рішення від 09.12.2022 №376/32-00-23-34.

Разом із тим, 18.03.2020 набрав чинності Закон України від 17.03.2020 № 533-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України доповнено пунктами 52-1 - 52-5.

Зокрема, згідно з пунктом 52-2 установлено мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня по 31 травня 2020 року, крім документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу. Інформація про перенесення документальних планових перевірок, які відповідно до плану-графіку проведення планових документальних перевірок мали розпочатися у період з 18 березня по 31 травня 2020 року та на день набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» не були розпочаті, включається до оновленого плану-графіку, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, до 30 березня 2020 року. Документальні та фактичні перевірки, що були розпочаті до 18 березня 2020 року та не були завершеними, тимчасово зупиняються на період до 31 травня 2020 року. Таке зупинення перериває термін проведення перевірки та не потребує прийняття будь-яких додаткових рішень контролюючим органом. На період з 18 березня по 31 травня 2020 року зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу.

Законом України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» внесено зміни, зокрема, до пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України і абзац перший пункту 52-2 замінено сімома новими абзацами такого змісту:

Установити мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня по 31 травня 2020 року, крім: документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу; фактичних перевірок в частині порушення вимог законодавства в частині: обліку, ліцензування, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального та спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, з підстав, визначених підпунктами 80.2.2, 80.2.3 та 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 цього Кодексу. У зв`язку з цим абзаци другий - четвертий слід вважати відповідно абзацами восьмим - десятим.

29 травня 2020 року набрав чинності Закон України від 13.05.2020 № 591-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким внесено зміни, зокрема до пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, в абзацах першому і дев`ятому слова та цифри «по 31 травня 2020 року» замінено цифрами та словами «2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Отже, законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок (крім чітко визначеного переліку видів перевірок) на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а також зупинив на цей період проведення документальних та фактичних перевірок, що були розпочаті до 18.03.2020 та не були завершеними.

Суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 до 22.05.2020 на всій території України установлений карантин. Постановами Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392, від 22.07.2020 № 641 із наступними змінами дію карантин продовжений до 19.12.2020. Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» зі мінами з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України установлено карантин з 19.12.2020 до 30.06.2023. Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України відмінений карантин, встановлений з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Водночас, 04.10.2020 набрав чинності Закон України від 17 вересня 2020 року № 909-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», пунктом 4 розділу ІІ «Прикінцевих положень» якого встановлено, що у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, надано право Кабінету Міністрів України скорочувати строк дії обмежень, заборон, пільг та гарантій, встановлених відповідними законами України, прийнятими з метою запобігання виникненню і поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, крім випадків, коли зазначене може призвести до обмеження конституційних прав чи свобод особи.

Відповідно до зазначеного пункту 4 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України від 17.09.2020 № 909-IX «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 03.02.2021 № 89 «Про скорочення строку дії обмеження в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок», якою постановив скоротити строк дії обмежень, встановлених пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України в частині дії мораторію на проведення деяких видів перевірок, дозволивши проведення перевірок юридичних осіб, зокрема: документальних перевірок, право на проведення яких надається з дотриманням вимог пункту 77.4 статті 77 Кодексу.

Таким чином, виникла колізія між нормами ПК України та Постановою КМУ № 89 в частині можливості здійснювати контрольні заходи шляхом проведення деяких видів перевірок у період з дня набрання чинності такої постанови по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби.

Верховний Суд вже неодноразово вирішував наведену вище колізію.

Так, у постанові від 22.02.2022 у справі № 420/12859/21 Суд виклав правову позицію, що мораторій на проведення податкових перевірок на період карантину прямо закріплений пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (в редакції на момент винесення спірного наказу) та вказана норма в частині обмежень на проведення планових перевірок, була чинною, її дія не зупинялась. Виходячи зі змісту пункту 2.1 статті 2 ПК України, зміна приписів Податкового кодексу України здійснюється виключно законами про внесення змін до Кодексу, відповідно зміна строків дії мораторію може бути здійснена виключно шляхом прямого внесення змін до ПК України. Верховний Суд дійшов висновку, що за наявності суперечливих правил і положень щодо дії мораторію на проведення перевірок, які містяться у ПК України і в постанові Кабінету Міністрів України - застосуванню підлягають положення і правила саме ПК України.

У постанові від 27.04.2022 у справі № 140/1846/21 Верховний Суд також підтримав позицію про неможливість застосування Постанови КМУ № 89 як такої, що змінила строки обмежень на проведення планових перевірок, встановлені пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України. Додатково Верховний Суд звернув увагу, що Постанова КМУ № 89 прийнята не на підставі та не на виконання ПК України та законів з питань митної справи, у зв`язку з чим згідно з пунктом 3.1 статті 3 ПК України не може вважатися складовою податкового законодавства і не підлягає застосуванню у питаннях, пов`язаних з оподаткуванням.

Аналогічна позиція в подальшому неодноразово висловлювалась Верховним Судом і в постановах від 15.04.2022 (справа № 160/5267/21), від 17.05.2022 (справа № 520/592/21), від 06.07.2022 (справа № 360/1182/21), від 01.09.2022 (справа № 640/16093/21), від 12.10.2022 (справа № 160/24072/21), від 28.10.2022 (справа № 600/1741/21-а), від 28.12.2022 (справи № 160/14248/21, № 420/22374/21), від 23.02.2023 (справи № 160/20112/21, № 600/1402/22-а), від 27.06.2024 (справа №.360/5907/21).

Частиною 5 ст.242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах від 28.12.2022 у справах №420/22374/21, № 540/5445/21, №160/14248/21, від 28.10.2022 у справі №600/1741/21-а, від 12.10.2022 року у справі № 160/24072/21, від 01.09.2022 у справі №640/16093/21 Верховний Суд констатував, що проведення перевірки на підставі постанови КМУ № 89 (в умовах чинності пункту 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України) є протиправним і тягне за собою наслідки у вигляді скасування прийнятих за результатами такої перевірки податкових повідомлень-рішень. Під час ухвалення постанов від 28.10.2022 у справі №600/1741/21-а, від 12.10.2022 у справі № 160/24072/21 Верховний Суд також враховував висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 08.09.2021 у справі № 816/228/17, і зазначив, що доводи про неправомірність дій контролюючого органу, а саме - невиконання вимог норм ПК України щодо процедури проведення перевірки, можуть бути підставою для висновку про відсутність правових наслідків такої та визнання протиправними рішень прийнятих за її наслідками.

У постанові від 08.09.2021 (справа №816/228/17) Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок, що неправомірність дій контролюючого органу при призначенні і проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставами позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Колегія суддів касаційної інстанції вважає, що у вказаному висновку Великої Палати Верховного Суду не йдеться про те, що підтвердження обґрунтованості висновків по суті виявлених порушень за результатами проведеної перевірки нівелює правове значення та наслідки всіх процедурних порушень, допущених контролюючим органом під час призначення та/або проведення перевірок. Разом з тим, постанова Великої Палати Верховного Суду не містить визначення конкретних критеріїв, за яких допущені контролюючим органом процедурні порушення є такими, що впливають або об`єктивно можуть впливати на висновки, здійснені за наслідками перевірки. Відповідно, оцінка заявлених (виявлених) процедурних порушень здійснюється судом в кожній конкретній справі.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у наведеній вище постанові підтримала усталену у судовій практиці позицію, що нормами ПК України з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів установлено умови та порядок прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок. Лише їх дотримання може бути належною підставою наказу про проведення перевірки.

Наведений підхід узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 22.03.2020 у справі №520/8836/18, у якій Суд обґрунтував відсутність підстав до запропонованого колегією відступу від раніше висловленої правової позиції такими висновками: «перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної позапланової перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує правових наслідків такої перевірки, акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом» та «встановлені судами обставини щодо протиправності призначення та проведення відповідачем перевірки, за наслідками якої і було прийнято оскаржуване податкове повідомлення - рішення, є достатніми для висновку про протиправність податкового повідомлення - рішення, а тому відсутня необхідність перевірки порушення позивачем пункту 181.1 статті 181 ПК України, як підстави для донарахування суми грошового зобов`язання».

На підтвердження зазначеного правового підходу до оцінки виявленого порушення щодо підстави для проведення перевірки Верховний Суд висловив позицію, що перевірка під час дії мораторію, встановленого пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, є такою, що не породжує правових наслідків, оскільки така перевірка не повинна була відбутися в силу закону.

Верховний Суд (ухвала від 19.04.2023 у справі №520/24878/21) висловився про те, що проведення документальної планової перевірки платника податків під час дії мораторію, встановленого пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, не є процедурним порушенням, а лежить у площині виконання контролюючим органом повноважень, визначених законом.

Це означає, що дія мораторію унеможливлює сам факт проведення документальної планової перевірки, й саме такі підстави нівелюють її наслідки.

Суд встановлено, що на момент видання наказу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 01.03.2021 №79 «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Метінвест-МРМЗ» (код за )», проведення перевірки та прийняття податкового повідомлення-рішення від 09.12.2022 №376/32-00-23-34 дія карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), не завершилася, а відтак діяв і мораторій на проведення документальних планових перевірок, передбачений пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу № 2755.

Також, суд вважає за необхідне зауважити, що діяльність органів державної влади здійснюється у відповідності до спеціально-дозвільного типу правового регулювання, яке побудовано на основі принципу "заборонено все, крім дозволеного законом; дозволено лише те, що прямо передбачено законом". Застосування такого принципу суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки, а також забезпечує використання ними владних повноважень виключно в межах закону і тим самим істотно обмежує можливі зловживання з боку держави та її органів.

Вчинення ж державним органом чи його посадовою особою дій у межах компетенції, але непередбаченим способом, у непередбаченій законом формі або з виходом за межі компетенції є підставою для визнання таких дій та правових актів, прийнятих у процесі їх здійснення, неправомірними.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Визнання проведеної перевірки законною лише з огляду на той факт, що позивач допустив представників контролюючого органу до її проведення, ставить платника податку у нерівне становище по відношенню до інших платників, стосовно яких проведення перевірок було зупинено, зважаючи на запроваджений мораторій. Різний алгоритм дій контролюючого органу, обумовлений поведінкою платників, порушує наведені вище принципи та не узгоджується з матеріально-правовими вимогами, які висуваються до діяльності суб`єктів владних повноважень. "Публічний інтерес держави" не може бути різним до однакових платників податку.

У цій справі саме таке незаконне втручання відповідача призвело до порушення справедливого балансу між інтересами держави та інтересами особи, яка зазнала такого втручання.

Аргументи відповідача про те, що постанова №89 прийнята з урахуванням та на виконання вимог ПК України, не знаходять свого підтвердження, адже у постанові Кабінету Міністрів України №89 зазначено, що постанова прийнята відповідно до пункту 4 розділу II «Прикінцеві положення» Закону України від 17.09.2020 № 909-IX «Про внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік».

У постанові від 27.04.2022 у справі № 140/1846/21 Верховний Суд досліджував це питання і встановив, що постанова Кабінету Міністрів України № 89 прийнята не на підставі та не на виконання ПК України та законів з питань митної справи, у зв`язку з чим не може вважатися складовою податкового законодавства, а тому не підлягає застосуванню у питаннях, пов`язаних з оподаткуванням. При цьому, суд касаційної інстанції зазначив, що проведення документальних перевірок є однією із функцій контролюючих органів у питанні адміністрування податків, а тому доводи про те, що зміни, щодо яких виникло правове питання, стосуються не податків і зборів, а врегулювання правовідносин, пов`язаних з COVID-19, є безпідставними.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 29.05.2024 у справі № 280/9301/21.

Суд враховує доводи відповідача про зупинення дії рішення Окружного адміністративного суду міста Києві від 26.01.2022, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2022 (справа № 640/18314/21) якими постанова Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 № 89 визнана протиправною та скасована.

Судом встановлено, що постановою Верховного Суду від 01.05.2024 рішення першої та апеляційної інстанції за наслідками розгляду касаційних скарг ДПС України, Міністерства фінансів України, КМУ скасовані, а справу направлено на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

На переконання суду доводи є безпідставними, оскільки наведене не впливає на висновки суду, що Постанова КМУ № 89 прийнята не на підставі та не на виконання ПК України та законів з питань митної справи, у зв`язку з чим згідно з пунктом 3.1 статті 3 ПК України не може вважатися складовою податкового законодавства і не підлягає застосуванню у питаннях, пов`язаних з оподаткуванням.

Зміст висновків наведених постанов свідчить, що установивши таке порушення процедури проведення перевірки, її підстав, наслідком чого є визнання протиправними її результатів, до аналізу інших обставин, що слугували підставою ухвалення суб`єктом владних повноважень індивідуальних актів, суд може не переходити, з огляду на викладену вище сталу і послідовну практику Верховного Суду, відступу від якої у встановленому законом порядку не здійснювалося.

Судом не надається оцінка доводам щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства, адже, як вказано вище, невиконання контролюючим органом вимог норм ПК України щодо процедури проведення перевірки є підставою для висновку про відсутність правових наслідків такої перевірки та визнання протиправними рішень, прийнятих за її наслідками. При цьому дослідження змісту встановлених порушень у такому випадку не вимагається.

Верховний Суд у постанові від 29.04.2021 у справі № 320/6192/19 також зауважив, що у разі встановлення протиправності дій податкового органу щодо здійснення перевірки без законних підстав у суду відсутня необхідність аналізу протиправності висновків контролюючого органу по суті виявлених перевіркою порушень.

За таких обставин, призначення відповідачем податкової перевірки за відсутності відповідних правових підстав для цього свідчить про порушення встановленої процедури здійснення перевірки, відтак не створює правомірних наслідків такої перевірки та є достатньою правовою підставою для висновку про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення №376/32-00-23-34 від 09 грудня 2022 року яким встановлено завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток за: 2016 рік на суму 44 046 257 грн; 2017 рік на суму 57 768 911 грн; 2018 рік на суму 86 519 241 гривень.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Частиною 1 статті 143 КАС України встановлено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Розподіл судових витрат визначений ст. 139 КАС України.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає, що у відповідності до приписів частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Матеріалами справи встановлено факт сплати судового збору у розмірі 26 840,00 грн.

Враховуючи задоволення позовних вимог, судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Інших витрат на час прийняття судом рішення позивачем по справі до стягнення не заявлено.

Керуючись ст.ст. 72, 77, 90, 139, 242, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Метінвест Маріупольський ремонтно-механічний завод» (Північне шосе/вул. Теплична, буд. 22Б/1, м. Запоріжжя, ) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр. Олександра Поля, буд. 57, м. Дніпро, 49600, ) про скасування протиправного податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Скасувати податкове повідомлення-рішення №376/32-00-23-34 від 09 грудня 2022 року яким встановлено завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток за: 2016 рік на суму 44 046 257 грн; 2017 рік на суму 57 768 911 грн; 2018 рік на суму 86 519 241 гривень.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (код за ЄДРПОУ ВП 43968079) на користь ТОВ «Метінвест Маріупольський ремонтно-механічний завод» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 26 840,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 02 грудня 2024 року.

Суддя О.О. Артоуз