Справа № 200/6929/24
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2024-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

02 грудня 2024 року Справа №200/6929/24

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка

Олега Миколайовича ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Маріупольського району Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Грецька, буд. 19)

про визнання протиправними дій, скасування постанови

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Довженка Валерія Івановича, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Маріупольського району Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, відповідно до якого просив суд:

- визнати протиправними дії Центрального відділу державної виконавчої служби у м. Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо накладення 11.06.2024 р. арешту на всі грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронній гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів;

- скасувати постанову заступника начальника відділу Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Маріупольського району Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Воробйова В.В. про арешт коштів боржника від 11.06.2024 року по примусовому виконанні виконавчого листа № 200/382/19-а, виданого 23.05.2019 Донецьким окружним адміністративним судом, про стягнення з ОСОБА_1 в рахунок погашення податкового боргу з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 94937,77 грн (дев`яносто чотири тисячі дев`ятсот тридцять сім гривень сімдесят сім копійок), а також військового збору у розмірі 9 036,26 грн (дев`ять тисяч тридцять шість гривень двадцять шість копійок).

07 жовтня 2024 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху позовну заяву та надано позивачу строк не більше десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви, шляхом: надання заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску; надання документу на підтвердження сплати судового збору у розмірі встановленому законом або доказів на підтвердження неможливості його сплати.

23 жовтня 2024 року від представника позивача до суду надійшло клопотання про продовження процесуального строку, у якому представник позивача просив суд: продовжити позивачці строк для усунення недоліків, встановлених ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 07.10.2024р.; відстрочити позивачці сплату судового збору за подання позовної заяви до розгляду її по суті; поновити позивачці строк на подання її позовної заяви.

28 жовтня 2024 року від представника позивача до суду надійшло клопотання про долучення доказів, до якого представник позивача долучив докази на підтвердження статусу одинокої матері, інвалідності позивача та її сина.

28 жовтня 2024 року ухвалою суду про продовження процесуального строку клопотання представника позивача про: продовження строку для усунення недоліків, встановлених ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 07.10.2024р.; відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви до розгляду по суті; поновлення позивачу строку на подання її позовної заяви задоволено частково: продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на строк не більше 10 днів; розгляд клопотання в частині відстрочення сплати судового збору відкласти до закінчення додаткового строку на усунення недоліків позовної заяви; у задоволенні клопотання в частині поновлення строку звернення до суду з позовною заявою відмовлено; запропоновано позивачу надати: заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску; довідку органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік; довідку ДПС про доходи за попередній календарний рік.

08 листопада 2024 року від представника позивача до суду надійшла уточнена позовна заява, у якій позовні вимоги викладено наступним чином: визнати протиправними дії Центрального відділу державної виконавчої служби у м. Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), , щодо відмови в задоволенні заяви ОСОБА_1 № 579 від 30.10.2024р. про скасування арешту; визнати протиправними дії Центрального відділу державної виконавчої служби у м. Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), , щодо накладення 11.06.2024р. арешту на всі грошові кошти/ електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронній гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів. Скасувати постанову заступника начальника відділу Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Маріупольського району Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Воробйова В.В. про арешт коштів боржника від 11.06.2024 року по примусовому виконанні виконавчого листа № 200/382/19-а, виданого 23.05.2019 Донецьким окружним адміністративним судом, про стягнення з ОСОБА_1 в рахунок погашення податкового боргу з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 94937,77 грн (дев`яносто чотири тисячі дев`ятсот тридцять сім гривень сімдесят сім копійок), а також військового збору у розмірі 9 036,26 грн. (дев`ять тисяч тридцять шість гривень двадцять шість копійок).

13 листопада 2024 року ухвалою суду в задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду відмовлено; продовжено позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на строк не більше 10 днів; розгляд клопотання в частині відстрочення сплати судового збору відкладено до закінчення додаткового строку на усунення недоліків позовної заяви; запропоновано позивачу надати: заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску; довідку ДПС про доходи за попередній календарний рік.

26 листопада 2024 року від позивача до суду надійшла заява про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою, у якій окрім раніше зазначених доводів представник позивача зазначив, що в Україні діє військовий стан та ведуться військові дії, в той час як позивачка є постраждалою від цих військових дій, оскільки втратила житло в місті Маріуполі та вимушена була виїхати з окупованої території на територію підконтрольну України. Будучи позбавленою свого особистого майна та житла, позивачка була позбавлена реальної можливості своєчасно слідкувати за станом електронного банківського кабінету та навіть не знала про його існування до того, поки не отримала повідомлення з банку про наявність арешту.

Дослідивши доводи означеного клопотання суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року N 3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення ЄСПЛ, зазвичай, враховує: складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; поведінку заявника; поведінку державних органів; перевантаження судової системи; значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи «Бочан проти України», «Смірнова проти України», «Федіна проти України», «Матіка проти Румунії» та інші).

Поряд з цим, суд звертає увагу, що право на суд (право доступу до суду), не є абсолютним та підлягає дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, й щодо строків звернення до суду за захистом порушеного права. Норми, що регулюють строки подачі адміністративного позову, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. У той же час такі норми та їх застосування не повинні перешкоджати учасникам провадження використовувати доступні засоби захисту, в тому числі й у разі наявності певних обставин, які зумовили порушення встановлених процесуальних строків (рішення ЄСПЛ у справах «Пономарьов проти України», «Bellet V. France», «Іліан проти Туреччини»).

Виходячи з практики ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи "Волчлі проти Франції", "ТОВ "Фріда" проти України").

Водночас, ЄСПЛ виходячи з його практики виснував, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить, серед іншого, із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поряд з тим, Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", згідно якого у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Президент України В. Зеленський постановив ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Правовий режим воєнного стану в України неодноразово продовжувався та триває по теперішній час.

В ухвалі Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13-ц, суд дійшов висновку, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

В постанові від 29.09.2022 року у справі № 500/1912/22 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Колегія суддів Верховного Суду також погодилась із висновком судів попередніх інстанцій про те, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Водночас колегія суддів зазначила, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від сторони унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Таким чином, в контексті спірних правовідносин поважною причиною пропуску строку звернення до суду з позовною заявою можуть бути тільки об`єктивні обставини, які виникли в наслідок запровадження на території країни воєнного стану та ним зумовлені, а не сам лише факт його введення.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року № 309 затвердженого Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією (в первісній редакції, яку слід застосовувати до спірних правовідносин), який набрав чинності 27 грудня 2022 року.

Згідно означеного Переліку, з 05.03.2022 року вся територія Маріупольського району за винятком с. Заїченко, с. Пікузи, є тимчасово окупованою Російською Федерацією територією України.

З численних публікацій у ЗМІ широкому загалу відомо, що місто Маріуполь Донецької області перебувало під численними обстрілами ворога, гуманітарна ситуація у місті була надважкою, місто фактично зруйновано окупаційними військами.

Ураховуючи викладене, а також значення справи для сторін, негативні наслідки надмірного суворого тлумачення процесуальних норм, що можуть мати наслідком позбавлення позивача у доступі до грошових коштів соціального забезпечення в умовах правового режиму воєнного стану, а також беручи до уваги встановлені обставини спірних правовідносин, суд вважає за необхідне поновити позивачу строк звернення до суду з позовною заявою.

Щодо клопотання позивача про звільнення позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви або відстрочення його сплати до закінчення судового розгляду по суті суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ст. 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Виходячи з системного аналізу наведених норм, і процесуальний закон, і Закон №3674-VI, пов`язують можливість відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору із сукупністю підстав, одна з яких є обов`язковою це майновий стан позивача.

Позивачем надано до суду довідки ПФУ, ДПС України, згідно яких суд установив відсутність доходу за попередній рік за винятком соціальної допомоги, яка надходить на арештований рахунок.

Дослідивши доводи клопотання представника позивача, суд дійшов висновку про наявність підстав передбачених п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI.

Ураховуючи викладене, суд вважає за необхідне частково задовольнити клопотання представника позивача шляхом відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Відповідно до ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

З матеріалів справи вбачається, що спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції Донецького окружного адміністративного суду та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 159-161 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні підстави, визначені статтями 169-170 КАС України для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі, тому підлягає прийняттю до провадження та розгляду судом.

Відповідно до ст. 12 та ст.ст. 257-263, 268 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, з врахуванням особливостей, встановлених ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Також стороною позивача у позовній заяві заявлено клопотання про витребування у відповідача копії виконавчого провадження.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про необхідність витребування у відповідача належним чином засвідченої копії матеріалів виконавчого провадження ВП № 62082809.

На підставі викладеного, керуючись статтею 5, 6, 9, 12, 257-263, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про поновлення позивачу строку звернення до суду з позовною заявою - задовольнити.

Поновити позивачу строк звернення до суду з позовною заявою.

Клопотання представника позивача про звільнення позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви або відстрочення його сплати до закінчення судового розгляду по суті задовольнити шляхом відстрочення позивачу сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Прийняти до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №200/6929/24 за позовом ОСОБА_1 до Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Маріупольського району Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання протиправними дій, скасування постанови.

Справу призначити до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, з врахуванням особливостей, встановлених ст. 287 Кодексу адміністративного судочинства України.

Призначити справу до розгляду в судовому засіданні на «05» грудня 2024 року об 11 год 00 хв.

Клопотання представника позивача про витребування копії виконавчого провадження задовольнити.

Витребувати у відповідача належним чином засвідчену копію матеріалів виконавчого провадження ВП № 62082809.

Витребувані документи відповідачу надати до суду в строк до «04» грудня 2024 року на електронну поштову скриньку суду: або через особистий кабінет в системі «Електронний суд».

Зобов`язати відповідача у 2-денний строк з дня отримання ухвали, подати до суду відзив на позовну заяву з доказами на підтвердження його доводів з одночасним надісланням (наданням) його копії та доданих до нього документів позивачу.

Роз`яснити сторонам, що неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами.

Адміністративна справа розглядатиметься Донецьким окружним адміністративним судом у складі судді Кониченко О.М. одноособово.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає, крім випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності.

Роз`яснити сторонам, що, беручи до уваги Рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022, тимчасово до припинення або скасування воєнного стану введеного Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX:

- на час існування небезпеки для учасників провадження, пов`язаної з перебуванням останніх у приміщенні Донецького окружного адміністративного суду, судові засідання за особистої участі учасників судового процесу не проводяться;

- сторони по справі та інші громадяни мають право надсилати документи, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття до приміщення суду: через особистий кабінет в системі «Електронний суд» або у разі неможливості надсилання через систему «Електронний суд» - електронною поштою на е-mail: (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом).

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України -http://court.gov.ua/fair/sud0570.

Суддя О.М. Кониченко