Справа № 726/3900/24
Суддя: Асташев С. А.
Дата ухвалення: 2024-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/3900/24
Провадження №2-а/726/60/24
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

03.12.2024 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., ознайомившись із матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , до поліцейського 1 взводу 1 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернівецькій області Скулиш Мартина Ігоровича та Департаменту патрульної поліції, про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі,

У С Т А Н О В И В:

03.12.2024 Садгірським районним судом м. Чернівці отримано адміністративний позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , до поліцейського 1 взводу 1 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернівецькій області Скулиш Мартина Ігоровича та Департаменту патрульної поліції, про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, який сформований 02.12.2024 в системі «Електронний суд».

У позові представник позивача просить суд поновити ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на подання цієї позовної заяви про визнання протиправним та скасування постанови серії ЕНА № 3453137 від 11.11.2024 та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Також просить суд скасувати постанову від 11 листопада 2024 року серія ЕНА № 3453137 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 20400 грн за порушення частини четвертої статті 126 КУпАП і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Вивчивши матеріали адміністративного позову, доходжу висновку, що такий позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням вимог ст. ст. 160- 161 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із положеннями ст.1 та ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 виклала правовий висновок відповідно до якого у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Правова позиція Великої Палати Верховного Суду є обов`язковою для врахування судами в силу ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином судовий збір на час подачі позову до суду, у 2024 році, з врахуванням встановленого у ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3028 грн., становить 605 гривень 60 копійок.

Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи.

Перевіряючи адміністративний позов ОСОБА_1 та долучені до нього документи, встановлено, що до нього позивачем та його представником не додано документа на підтвердження оплати судового збору у справі, не зазначено про наявність такого документа і у додатках до позову.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 605 гривень 60 копійок на відповідні платіжні реквізити та долучити докази на підтвердження оплати судового збору у справі.

Також адвокат Чепишко Д.В. вказує про те, що надає правову допомогу ОСОБА_1 у межах справи № 726/3734/24 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 130 КУпАП, однак не вказує про свої повноваження на подачу позову у адміністративній справі щодо оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви повинен з`ясувати чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Крім того у своєму позові представник позивача ОСОБА_1 адвокат Чепишко Д.В. просить поновити ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на подання цієї позовної заяви про визнання протиправним та скасування постанови серії ЕНА № 3453137 від 11.11.2024 та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Таке клопотання мотивує тим, що оскаржувана постанова не була вручена ОСОБА_1 після її складання, а про її наявність стало відомо лише 27 листопада 2024 року в ході ознайомлення із матеріалами справи, на підтвердження чого долучає копію клопотання про ознайомлення із матеріалами справи № 726/3734/24.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України, а приписами ч. 2 цієї статті визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду встановленого цим Кодексом або іншими Законами. Частиною 3 цієї ж статті передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із положеннями пункту 3 частини першої статті 288 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено: постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

З вищевикладеного вбачається, що законодавцем встановлено 10-денний строк звернення до адміністративного суду щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності, який обчислюється з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верхового суду від 18 березня 2021 року у справі №200/11827/19-а.

Оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення серії ЕНА № 3453137 винесена 11.11.2024 на місці вчинення правопорушення.

Відповідно до ст.285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи.

Надаючи оцінку обставинам пропуску строку звернення до суду та наданим документам, суддя зазначає, що судом не приймаються посилання представника позивача на той факт, що ним було пропущено строк оскарження постанови з поважної причини, так як оскаржувана постанова не була вручена позивачу після її складання, оскільки Законом не передбачений обов`язок особи отримувати копії постанов, що виносяться щодо них.

Слід зауважити, що оскаржувана постанова винесена на місці вчинення правопорушення за участі позивача, проте останній, реалізуючи своє право на відмову від отримання постанови, повинен був розуміти наслідки вчиненої ним дії, зокрема того, о така відмова не впливає на початок перебігу строку на оскарження постанови.

При цьому позивач не заперечує факту того, що він був присутній під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а отже був обізнаний про порушення своїх прав, що дає підстави стверджувати про те, що позивач знав про порушення свого права саме в день винесення даної постанови 11.11.2024.

У разі незгоди із прийнятим рішенням працівника поліції, позивач не був позбавлений можливості отримати оскаржувану постанову відразу, після її винесення та звернутися до суду за захистом своїх порушених прав, в тому числі скасування оскаржуваної постанови.

Веховний Суд зазначає, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Суд вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Факт ознайомлення захисника ОСОБА_2 із оскаржуваною постановою лише 27.11.2024, який зокрема також нічим не підтверджений, оскільки до матеріалів справи долучено лише клопотання останнього про ознайомлення із матеріалами справи № 726/3734/24, не свідчить про поважність причин пропуску ОСОБА_1 строку на оскарження постанови.

Положення частини ст. 286 КАС України та ст. 289 КУпАП не пов`язують строк оскарження постанови із залученням захисника чи ознайомлення останнього із оскаржуваною постановою, а лише з днем її винесення.

В свою чергу, статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

З урахуванням наведеного вище, наведені доводи щодо пропуску строку, є необґрунтованими та такими, що не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку на оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, суддя доходить висновку про необхідність вжиття заходів щодо надання можливості позивачу навести інші поважні причини для його поновлення.

Відповідно до ст. 169 КАС України,суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст. 169 КАС України).

Вказані в ухвалі суду недоліки позову унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі, оскільки позивачем не дотримано вимог ст. ст. 160, 161 КАС України.

З огляду на викладене, є достатні правові підстави для залишення адміністративного позову без руху, надавши представнику позивача десятиденного строку з дня вручення копії даної ухвали на усунення недоліків, зазначених вище.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Суддя вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011).

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справи «Стаббігс на інші проти Великобританії», «Девеер проти Бельгії»).

Якщо позивач чи його представник усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання та буде прийнята до розгляду.

У разі невиконання цієї ухвали, адміністративний позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

На підставі викладеного,Закону України «Про судовий збір», керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 286, 294 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник ОСОБА_2 , до поліцейського 1 взводу 1 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Чернівецькій області Скулиш Мартина Ігоровича та Департаменту патрульної поліції, про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі залишити без руху.

Судовий збір за подання вказаного адміністративного позову необхідно сплатити у сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок, які слід перерахувати за платіжними реквізитами: отримувач коштів Чернів.ГУК/Чернівецька ТГ(Садгірський суд), код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37836095, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0024405, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Надати позивачу ОСОБА_1 чи його представнику ОСОБА_2 строк 10 (десять) днів з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в ухвалі.

У разі невиконання цієї ухвали, адміністративний позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали надіслати представнику позивача.

Ухвала, відповідно до ч. 2 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Учасник справи може отримати інформацію щодо справи за веб-адресою:https://sg.cv.court.gov.ua/sud2410/.

Суддя С. А. Асташев