Справа № 520/27663/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

02 грудня 2024 р. справа № 520/27663/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Григорова Д.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом, в якому просить :

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо нарахування та виплати із 01.12.2023 по 20.05.2024, з урахуванням вже виплачених сум майору у відставці ОСОБА_1 грошового забезпечення, розрахованого виходячи з розміру 50 відсотків мінімальної заробітної плати встановленої Законом на 01 січня відповідного року;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 нарахувати та виплатити з урахуванням вже виплачених сум із 01.01.2020 по 22.09.2023 майору у відставці ОСОБА_1 і ротове забезпечення за посадою командира роти охорони ІНФОРМАЦІЯ_3 , розраховане виходячи з розміру 50 відсотків мінімальної заробітної плати встановленої Законом на 01 січня відповідного року.

Позивачем до суду надано заяву про збільшення розміру позовних вимог від 22.11.2024р., згідно якої він просив :

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови ОСОБА_1 у нарахуванні та виплаті середнього грошового забезпечення за весь час затримки розрахунку при звільненні;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за весь час затримки виплати усіх сум, що належать ОСОБА_1 при звільненні зі служби по день фактичного розрахунку, але не більш як за шість місяців.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що відповідачем не виплачено ОСОБА_1 усіх належних йому сум грошового забезпечення при звільненні, у зв`язку з чим є підстави вимагати їх виплатити та виплати середнього розміру грошового забезпечення не більше ніж за шість місяців за затримку розрахунку при звільненні в судовому порядку.

Частиною 3 ст.166 КАС України визначено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

З огляду на характер, зміст та сутність спірних правовідносин, а також те, що розгляд даної справи проводиться у спрощеному провадженні, суд доходить висновку про можливість розгляду поданого клопотання в порядку письмового провадження без виклику сторін.

Розглянувши подану заяву, суд зазначає, що згідно з частиною першою статті 47 КАС України, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Тобто, КАС України допускає зміну або предмета, або підстав позову, тоді як зміна одночасно і предмету і підстав позову цим Кодексом не передбачена.

Верховний Суд у постанові від 22.01.2020р. у справі №826/19197/16 зазначив, що предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин. Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Разом з тим, предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних відносин.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних відносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що позивачем фактично висловлено намір про одночасну зміну предмету та підстав позову, що є новим позовом.

Вивчивши заяву ОСОБА_1 від 22.11.2024р., суд вбачає, що позивачем поставлено на вирішення суду питання щодо не нарахування та не виплати середнього грошового забезпечення за весь час затримки розрахунку при звільненні.

Зазначене свідчить про відсутність підстав для задоволення поданої заяви. Суд ураховує, що заявник помилково вказує на збільшення розміру позовних вимог, а також роз`яснює, що в разі незгоди з діями відповідача з приводу не нарахування та не виплати середнього грошового забезпечення за весь час затримки розрахунку при звільненні, позивач має можливість звернутися до суду з окремим позовом .

На підставі викладеного та керуючись положеннями ст. ст. 12, 47, 241, 243, 248, 256-262, 294, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 від 22.11.2024р. про збільшення розміру позовних вимог.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров