Справа № 160/14316/21
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Єфанової О.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадженняу місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Державного підприємство "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
Державне підприємство «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
- визнати протиправними дії ГУ ДПС у Дніпропетровській області щодо спрямування поточних платежів у системі електронного адміністрування податку на додану вартість в погашення податкового боргу в сумі 1199653,60 грн. за податковими деклараціями з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та нараховані на цей податковий борг штрафні санкцій та пеню;
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.10.2021, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.07.2022, адміністративний позов задоволено.

Постановою Верховного Суду від 01 липня 2024 року касаційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України задоволено частково.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.10.2021 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 07.07.2022 у справі №160/14316/21 в частині задоволення позову про зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування даних в інтегрованій картці платника державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України №34", , з податку на додану вартість шляхом повернення записів про борги минулих років по деклараціям з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та здійснити виключення нарахованої пені в сумі 511288,77 грн. та пені, донарахованої у минулих роках, в сумі 549146,40 грн. скасовано. У цій частині передано справу №160/14316/21 на новий розгляд до суду першої інстанції.

У решті рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.10.2021 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 07.07.2022 у справі №160/14316/21 залишено без змін.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

Позивач надав додаткові пояснення по справі з урахуванням висновків Постанови Верховного Суду від 01 липня 2024 року.

Відповідач надав відзив аналогічного змісту, як і при первинному розгляді справи.

Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За приписами ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст.258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що Державне підприємство «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)» () зареєстровано юридичною особою 13.03.2000 року, запис в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено 22.10.2004 року.

На підставі підпункту 19-1.1 пункту 19-1 статті 19, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І Податкового кодексу України, у порядку підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 та статті 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ДП «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)» з питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість за 2016-2017 роки.

За наслідками перевірки складено акт від 15.02.2021 року №1975/04-36-18-12/08679712.

У висновку акту перевірки вказано, що дані камеральної перевірки свідчать про несвоєчасну сплату ДП «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)» узгодженої суми податкового зобов`язання у зв`язку з несвоєчасним поданням платіжного доручення до установи банку.

На підставі акту перевірки від 15.02.2021 року №1975/04-36-18-12/08679712 відповідачем сформовано податкове повідомлення-рішення форми «Ш» від 30.03.2021 року №, яким за затримку на 1331, 1213, 1397, 1301, 1320, 1244, 1386, 1393, 1123, 1395, 1364, 1153, 1334, 1243, 1181, 1364, 1211, 1272, 1423, 1242, 1333, 1274, 1150, 1334, 1181, 1092, 1362, 1369, 1119, 1211, 1303, 1180, 1212 календарних днів сплати/зарахування банком або органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів/за несплату (неперерахування) фізичною особою грошового зобов`язання/податків/авансових внесків єдиного податку в сумі 299913,40 грн. зобов`язано сплатити штраф у розмірі 25% у сумі 299913,40 грн. за платежем податок на додану вартість.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.

В постанові Верховного Суду від 01 липня 2024 року зазначено, що «Суд першої інстанції констатував, що дієвим способом захисту порушених прав платника податку, у разі вчинення контролюючим органом протиправних дій щодо даних ІКП є зобов`язання відповідача здійснити корегування в інформаційній системі органів ДПС з метою відновлення даних, що існували до вчинення контролюючим органом протиправний дій.

У свою чергу, судове рішення апеляційного суду не містить правової оцінки правовідносин у цій частині та перевірки правильності застосування судом першої інстанції норм матеріального права.

Суд касаційної інстанції не може залишити поза увагою доводи заявника касаційної скарги щодо необхідності встановлення фактичних обставин справи та надання їм належної оцінки, ураховуючи аргументи, що пеня, яка обліковується в ІКП за період з 21.10.2019 по 30.11.2021, є предметом розгляду в судовій справі №160/27188/21 про стягнення коштів з рахунків позивача в установах банків.»

За змістом підпункту 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 ПК України (у редакції, яка діяла до 01 січня 2017 року) пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахованих на суми грошових зобов`язань, не сплачених у встановлені законодавством строки.

Після змін, внесених до ПК України Законом № 1797-VIII від 21 грудня 2016 (набрав чинності 01 січня 2017 року), визначене у підпункті 14.1.162 пункту 14.1 статті 14 поняття пені визначається як сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми грошових зобов`язань у встановлених цим Кодексом випадках та не сплачена у встановлені законодавством строки.

Згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України грошовим зобов`язанням платника податків є сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковим зобов`язанням є сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Наказом Міністерства доходів і зборів України від 05 грудня 2013 року № 765 (втратив чинність на підставі наказу Міністерства фінансів України № 422 від 07 квітня 2016 року) було затверджено Порядок ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів (далі - Порядок № 765), який передбачав, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником (пункт 1 розділу ІІ).

Наказом Міністерства фінансів України від 07 квітня 2016 року № 422 визнано таким, що втратив чинність, Порядок № 765 та затверджено новий Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Порядок № 422).

За визначеннями, що містяться у пункті 2 розділу І Порядку № 422:

- інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами;

- облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників;

- облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку;

- оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП;

- первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо);

- первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску.

Відповідно до пунктів 3-5 розділу І Порядку № 422 оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

Аналогічні приписи містить Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12 січня 2021 року № 5, чинний з 05 квітня 2021 року.

Метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень.

Відображення/занесення первинних показників у підсистемах інформаційної системи здійснюється працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС за напрямами роботи.

До ІКП вноситься в тому числі інформація щодо початку/продовження адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення, під час якої нарахована сума податків вважається неузгодженою, а в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо її виключення. Також до ІКП вноситься інформація про результати адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення і встановлено порядок дій контролюючого органу в залежності від результату відповідного оскарження.

Статтею 42-1 ПК України, якою Кодекс доповнено згідно із Законом № 1797-VIII від 21 грудня 2016 року (набрав чинності з 01 січня 2017 року), передбачено, що електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та нормативно-правовими актами, що прийняті на підставі та на виконання цього Кодексу, законами з питань митної справи, в тому числі, шляхом: перегляду в режимі реального часу інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, здійсненням податкового контролю, в тому числі дані оперативного обліку податків та зборів (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету із накладенням електронного підпису посадової особи контролюючого органу та печатки контролюючого органу.

Порядок функціонування електронного кабінету затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14 липня 2017 року № 637 (далі - Порядок № 637).

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку № 637 електронний кабінет в процесі функціонування взаємодіє з іншими інформаційно-телекомунікаційними системами ДПС.

Таким чином, відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника та наявність в останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.

Аналіз зазначених норм законодавства свідчить про те, що пеня є одним із видів фінансової відповідальності платника податків за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства.

Відповідно до положень ПК України, чинних на час спірних правовідносин, прийняття контролюючим органом окремого рішення про нарахування пені не передбачалось, натомість суми пені нараховувалися платнику податків шляхом внесення відповідних облікових показників до інтегрованої картки.

Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 13 лютого 2018 року у справі № 816/2042/16, від 02 жовтня 2018 року у справі № 816/2220/17, від 20 грудня 2018 року у справі № 818/326/17, від 19.02.2019 у справі №825/999/17, від 26.02.2019 у справі №805/4374/15-а, від 17.06.2021 у справі №520/7599/19.

Верховний Суд у постанові від 19.02.2019 у справі №825/999/17 також дійшов висновку, що при визначенні питання про правомірність нарахування платнику податків пені належним способом захисту, що відносить порушені права, є коригування в інформаційній системі органів ДФС даних інтегрованої картки шляхом виключення неправомірно нарахованих сум пені.

Верховний Суд у постанові від 17 січня 2024 року у справі № 440/1460/19 зазначає, якщо узагальнити зазначені правові висновки Верховного Суду, аналіз положень Порядку №422 свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. При визначенні питання про правомірність нарахування платнику податків пені належним способом захисту, що відновить порушені права, є коригування в інформаційній системі органів ДФС даних інтегрованої картки шляхом виключення неправомірно нарахованих сум пені.

Таким чином, враховуючи, що судом встановлено порушення права Позивача в результаті протиправних дій ГУ ДПС у Дніпропетровській області щодо спрямування поточних платежів у системі електронного адміністрування податку на додану вартість в погашення податкового боргу в сумі 1199653,60 грн. за податковими деклараціями з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та нараховані на цей податковий борг штрафні санкцій та пеню, належним способом захисту, що відновить порушені права, є саме коригування в інформаційній системі органів ДПС даних інтегрованої картки шляхом виключення неправомірно нарахованих сум пені, в незалежності від сплати платником податку такої сумі пені, чи (або) проведеного контролюючим органом в ІКП коригування нарахованої пені, шляхом її погашення.

Щодо перевірки твердження Відповідача, що пеня, яка обліковується в ІКП за період з 21.10.2019 по 30.11.2021, є предметом розгляду в судовій справі №160/27188/21 про стягнення коштів з рахунків позивача в установах банків.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.12.2022р. у справі №160/27188/21 позовні вимоги задоволено, стягнуто з Державного підприємства «Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України №34» до бюджету у розмірі 4385790,22 гривень шляхом стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, що обслуговують такого платника податків.

Так, відповідно до уточнених позовних вимог, станом на дату розгляду справи обліковується податковий борг у загальній сумі 4385790,22 грн, основний платіж - 3499957 грн, штрафна санкція - 122128,13 грн, пеня - 763704,84 грн.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11 січня 2024 року у справі № 160/27188/21 апеляційну скаргу задоволено, рішення скасовано, позовні вимоги задоволено частково, стягнуто суму боргу у розмірі 3599987,22грн., у тому числі податкові зобов`язання задекларовані платником самостійно 2796061 грн., штрафні санкції - 56144,59 грн., пеня - 747784,6 грн.. Тобто судом підтверджено списання пені в розмірі 15919,4 грн. При цьому, як зазначив суд у постанові, суд не вирішує питання зарахування сум платежів та виконання рішень судів у справах №160/5225/19, №160/2463/20, №160/8340/20, не може відкоригувати показники спрямованих платежів, вирішити питання правильності виконання рішень судів в інших справах та надати правову оцінку правомірності нарахувань пені.

Крім того, Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 жовтня 2021 року у справа № 160/14316/21 вступило в силу 07.07.2022 р. після перегляду справи в апеляційній інстанцій.

Згідно ч. 2, 3 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, в силу ч. 2, 3 ст. 14 КАС України податковий орган повинен був здійснити корегування (зменшення) податкового боргу в сумі 1199653,60 грн. За податковими деклараціями з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та нараховані на цей податковий борг штрафні санкцій та пеню, а саме: виключити нараховану пеню в сумі 511288,77 грн. та пеню, донараховану у минулих роках, в сумі 549146,4 грн.

Позивач не здійснив корегування даних в інтегрованій картці платника Державного підприємства «ПІДПРИЄМСТВО ДКВС УКРАЇНИ (№34)», , з податку на додану вартість шляхом повернення записів про борги минулих років по деклараціям з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно в сумі 1199 653,60 грн., не здійснив виключення нарахованої пені в сумі 511288,77 грн. та пені, донарахованої у минулих роках, в сумі 549146,4 грн.

Зазначене прямо вплинуло на дату погашення та/або зарахування оплати за конкретною податковою декларацією, що привело до спотворення даних ІКП з ПДВ ДП «Підприємство ДКВС України (№34)» та безпідставного збільшення податкового боргу у справі №160/27188/21.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.243-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області здійснити корегування даних в інтегрованій картці платника Державного підприємство "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№34)", , з податку на додану вартість шляхом повернення записів про борги минулих років по деклараціям з податку на додану вартість за період з березня 2016 року по грудень 2017 року включно та здійснити виключення нарахованої пені в сумі 511288,77 грн. та пені, донарахованої у минулих роках, в сумі 549146,4 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Єфанова