Справа № 380/23956/24
Суддя: Желік Олександра Мирославівна
Дата ухвалення: 2024-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

27 листопада 2024 рокусправа № 380/23956/24

Суддя Львівського окружного адміністративного суду О.Желік, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» про визнання протиправною та скасування постанови, -

в с т а н о в и л а:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» із вимогою визнати протиправною та скасувати постанову про накладення на позивача дисциплінарного стягнення від 15.03.2019.

Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Так, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон від 08.07.2011 №3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону №3674-VI, судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 1 статті четвертої Закону №3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI, за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028,00 гривень.

З прохальної частини позовної заяви слідує, що позивачем заявлено вимогу немайнового характеру щодо скасування постанови про накладення на нього дисциплінарного стягнення від 15.03.2019.

Таким чином, сума судового збору, що підлягає сплаті за подання даного адміністративного позову до суду, складає 1211,20 грн.

Як встановлено суддею, позивачем не долучено квитанції про сплату судового збору до матеріалів поданого адміністративного позову. Водночас позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору з огляду на відсутність будь-яких доходів.

Вирішуючи вказане клопотання, суддя зазначає наступне.

Положеннями частини першої статті 133 КАС України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно частини першої статті 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються:

1) позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі;

2) позивачі у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи;

3) позивачі у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів;

4) позивачі у справах щодо спорів, пов`язаних з виплатою компенсації, поверненням майна, або у справах щодо спорів, пов`язаних з відшкодуванням його вартості громадянам, реабілітованим відповідно до Закону України «Про реабілітацію жертв політичних репресій на Україні»;

5) особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники у справах щодо спорів, пов`язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги;

6) позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення;

7) громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб;

8) особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи;

9) особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю;

10) позивачі громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи;

11) виборці у справах про уточнення списку виборців;

12) військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків;

13) учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав;

14) позивачі у справах у порядку, визначеному статтею 12 Закону України «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту»;

15) фізичні особи (крім суб`єктів підприємницької діяльності) кредитори, які звертаються з грошовими вимогами до боржника щодо виплати заборгованості із заробітної плати, зобов`язань внаслідок заподіяння шкоди життю та здоров`ю громадян, виплати авторської винагороди та аліментів, - після оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), а також після повідомлення про визнання боржника банкрутом;

15-1) органи місцевого самоврядування за подання заяви про визнання спадщини відумерлою;

16) позивачі за подання позовів щодо спорів, пов`язаних з наданням статусу учасника бойових дій відповідно до пунктів 19-21 частини першої статті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»;

17) засуджені до покарання у виді довічного позбавлення волі, позбавлення волі на певний строк та до покарань, не пов`язаних з позбавленням волі, а також особи, взяті під варту, у справах, пов`язаних із питаннями, які вирішуються судом під час виконання вироку відповідно до статті 537 Кримінального процесуального кодексу України, у разі відсутності на їхніх особових рахунках коштів, достатніх для сплати судового збору.

20) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, його територіальні органи;

21) заявники у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, втрати документів, необхідних для отримання компенсації за пошкоджені та знищені об`єкти нерухомого майна внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією Російської Федерації проти України, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно;

22) позивачі у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової та/або моральної шкоди у зв`язку з тимчасовою окупацією території України, збройною агресією, збройним конфліктом, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно;

23) позивачі за подання позовів щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

24) Фонд гарантування вкладів фізичних осіб за подання позовів, предметом яких є відшкодування шкоди (збитків), у порядку, визначеному статтею 52 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб»;

25) центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сфері стягнення в дохід держави активів осіб, щодо яких застосовано санкції, у справах про застосування санкції, передбаченої пунктом 1-1 частини першої статті 4 Закону України «Про санкції»;

26) Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення на час дії воєнного стану за подання позовів, предметом яких є стягнення штрафу;

27) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи в частині стягнення сум податкового боргу, заборгованості зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування;

28) позивачі за подання позовів щодо стягнення штрафів за правопорушення у галузі цивільної авіації, вчинені суб`єктами авіаційної діяльності на тимчасово окупованій території.

У відповідності до частин першої-другої статті 8 Закону №3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналізуючи вищенаведені норми Закону №3674-VI суддя відзначає, що з метою зменшення тягаря судових витрат законодавцем передбачена можливість звільнення судом від сплати судового збору, якщо майновий стан особи буде визнано незадовільним. Особа, яка вважає свій майновий стан незадовільним, через що в неї існують перешкоди для доступу до правосуддя, має подати до суду відповідне клопотання і документи, які свідчили би про такий майновий стан.

Вказана норма встановлює можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 10 Кодексу адміністративного судочинства України) всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату. У клопотанні сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та надати суду відповідні докази.

Пленум Вищого адміністративного суду України Постанові від 23 січня 2015 року № 2 Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Як встановлено суддею, ОСОБА_1 є особою, яка засуджена до довічного позбавлення волі та яка відбуває покарання в Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».

До клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем долучено довідку №123, виданої Державною установою «Львівська установа виконання покарань №19» 24.10.2024. Згідно вказаної довідки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в установі з 26.06.2021 по 25.07.2021, з 24.12.2021 по 21.11.2023 та з 09.01.2024 по теперішній час не є працевлаштованим, доходів та пенсії не отримує. Станом на 24.10.2024 коштів на особовому рахунку немає.

Відтак, дослідивши матеріали адміністративної справи, доводи клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, враховуючи його фінансове становище, характер спірних правовідносин, зміст позовних вимог, з метою забезпечення права позивача на доступ до правосуддя, суддя вважає необхідним звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору в сумі 1211,20 грн., а клопотання про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Окрім цього ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Так, у вказаному клопотанні позивач зазначає, що про наявність оскаржуваної постанови від 15.03.2019 він дізнався лише після ознайомлення у серпні 2024 року з матеріалами його особової справи.

Щодо клопотання про поновлення позивачу строку звернення до адміністративного суду, суддя зазначає таке.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої цієї статті, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі №809/1087/17, від 22.11.2018 у справі №815/91/18 та від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Як встановила суддя, постанову про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани винесено Державною установою «Харківський слідчий ізолятор» 15.03.2019.

До Львівського окружного адміністративного суду позивач звернувся засобами поштового зв`язку 20.11.2024.

Суддя відзначає, що на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі відсутня об`єктивна можливість визначити початок перебігу строку для звернення позивача до суду з відповідним адміністративним позовом, адже матеріали такого позову не містять будь-яких доказів отримання ним постанови про накладення дисциплінарного стягнення від 15.03.2019.

Відтак, з урахуванням викладених обставин суддя дійшла висновку про необхідність поновлення позивачу строку звернення до адміністративного суду.

Позовна заява, фактично, відповідає вимогам статті 160, 161, 172 КАС України. Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі на стадії відкриття провадження у справі не встановлено.

Відповідно до частини першої статті 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (частина перша статті 260 КАС України).

Згідно з частиною п`ятою статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись ст.ст.122, 133, 160-161, 171, 248, 257, 258, 260-262 КАС України, суддя, -

п о с т а н о в и л а:

1. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

2. Поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з відповідним адміністративним позовом.

3. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

4. Справу розглядатиме суд у складі судді О.Желік одноособово.

5. Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

6. Повідомити учасників справи, що суд постановить рішення у цій справі у встановлений частиною першою статті 258 КАС України 60-денний строк із дня відкриття провадження у справі.

7. Відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання цієї ухвали подати суду відзив на позовну заяву, в якому вказати про визнання/заперечення позовних вимог.

Вимоги до змісту та форми відзиву викладено в статті 162 КАС України. До відзиву в т.ч. додаються документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що у разі неподання відзиву у встановлений суддею строк без поважних причин суд вирішить справу за наявними матеріалами.

8. Роз`яснити учасникам справи, що позивач вправі подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення (вимоги до змісту та форми цих заяв по суті справи викладено в статтях 163-164 КАС України). Для подання суду цих заяв суддя встановлює учасникам справи п`ятиденний строк, який обчислюється: для позивача від дати отримання відзиву на позов, а для відповідача від дати отримання відповіді на відзив.

9. Заяви по суті справи (відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення), докази їх надіслання/надання іншим учасникам справи, а також витребувані судом докази мають бути зареєстровані в канцелярії Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) у встановлені цією ухвалою строки. У випадку надіслання документів до суду поштою учасникам справи слід зробити це завчасно, оскільки суддя встановив строки отримання документів канцелярією суду.

10. Ухвалу скерувати учасникам справи. Відповідачу також скерувати примірник позовної заяви з додатками. Повідомити учасників справи про відкриття провадження у справі відомими засобами телефонного зв`язку, або шляхом надіслання скан-копії ухвали на електронну адресу.

11. Інформацію по справі, що розглядається учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України (http://adm.lv.court.gov.ua/sud1370/) в розділі Стан розгляду справ.

12. Ухвала про відкриття провадження у справі набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Желік О.М.