Справа № 638/16544/24
Суддя: Штих Т. В.
Дата ухвалення: 2024-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/140/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року Дзержинськмй районний суд м. Харкова у складі

головуючої судді Штих Т. В.,

секретаря судового засідання Почерніна А. Д.,

розглянувши матеріали адміністративного позову представника ОСОБА_1 адвоката Мельниченко Євгенія Олександровича до Чугуївського районного управління поліції ГУНП в Харківській області про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі,

встановив:

ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду через систему «Електронний суд» з позовом в якому просив скасувати постанову серії ЕАТ № 7892622 від 07.10.2023 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 126 КУпАП.

Ухвалою суду від 16 вересня 2024 року по справі відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання.

У судове засідання, призначені на 15 жовтня 2024 року та 19 листопада, позивач та його представник не з`явились без поважних причин, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідач свого представника в судове засідання не направив.

Дослідивши матеріали справи, суд при постановленні ухвали керувався таким.

Як вбачається з матеріалів справи, представнику позивача адвокату Мельниченко Є. О. судова повістка буда доставлена в його електронний кабінет 17.09.2024 о 17:01, тобто вважається доставленою 18.09.2024.

Позивачу надсилалась смс повістка на зазначений в позовній заяві номер телефону.

З огляду на неявку позивача та його представника у судове засідання 15 жовтня 2024 року, розгляд справи відкладено на 19 листопада 2024 року наступного разу на 28 листопада

21 листопада 2024 року судова повістка по виклик в судове засідання на 28 листопада 2024 року була доставлена в електронний кабінет представнику позивача ОСОБА_2 та СМС повістка на номер телефону ОСОБА_1 .

Відповідно до частини першої статті 44 КАС України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з частиною 5 статті 205КАС України разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами КАС України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Заяви про розгляд справи у відсутність позивача до суду надано не було.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Така позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21.09.2020р. № 658/1141/18.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Встановивши, що позивач та (або) його представник будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явились в судове засідання, призначене на 28 листопада 2024 року і від них не надходило заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд приходить до висновку про залишення заяви представника ОСОБА_1 адвоката Мельниченко Євгенія Олександровича до Чугуївського районного управління поліції ГУНП в Харківській області про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі - без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 240 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

Керуючись ст. 44, 131, 205,240 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Мельниченко Євгенія Олександровича до Чугуївського районного управління поліції ГУНП в Харківській області про скасування постанови по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її прийняття та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку або після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Повний текст ухвали виготовлено 28 листопада 2024 року.

Головуючий суддя Т. В. Штих