Справа № 300/7211/24
Суддя: Могила А.Б.
Дата ухвалення: 2024-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"28" листопада 2024 р. справа № 300/7211/24
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Могили А.Б., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Івано-Франківськмінерал-цемент", в інтересах якого діє адвокат Кіт Роман Степанович, до Івано-Франківської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,-
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Івано-Франківськмінерал-цемент", в інтересах якого діє адвокат Кіт Роман Степанович, звернулося в суд із позовною заявою до Івано-Франківської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 23.05.2024 №UA206030/2024/000010/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.05.2024 №UA206030/2024/000109.
Позовні вимоги мотивовано тим, що 22.05.2024 митним брокером подано до митного оформлення електронну вантажну митну декларацію на товар сонячні фотогальванічні елементи зібрані у модуль для отримання електричної енергії (сонячні панелі), без додаткового обладнання, загальнопромислового призначення, нові:Фотоелектричний модуль JKM480)N-60HL4-V (480Вт), кількість 864 шт. Для здійснення митного оформлення товару подано митну декларацію, в якій митна вартість товарів визначена за першим, основним методом, тобто за ціною контракту, та у передбаченому законом порядку подано митниці необхідні документи. Однак митним органом 23.05.2024 було прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA206030/2024/000010/2 та картку відмови у прийнятті митної декларації № UA206030/2024/000109. Вважає вказані рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки на підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товару та обраного методу його визначення було подано усі необхідні документи, які посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. Звернув увагу, що спірне рішення не містить обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості, що є самостійною підставою для його скасування. Просив позов задоволити.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 26.09.2024 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідач скористався правом подання відзиву на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав. Вказав, що декларантом не подано повного переліку документів для підтвердження митної вартості товару за ціною договору, а надані документи містять суттєві розбіжності, зокрема щодо ціни товару котра зазначена в договорі та інвойсі. Наявні розбіжності у документах, що стосуються транспортно-експедиційних послуг. Окрім того, у митного органу наявна інформація щодо вищої митної вартості подібних товарів, що призвело до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів. В даному випадку, митна декларація не могла бути оформлена за основним методом ціною договору, оскільки сума, яка зазначена в рахунку-фактурі не була підтверджена. Ненадання відповідних документів, що містять числові значення щодо товару, слугували підставою відмови у митному оформленні товару за ціною, заявленою декларантом. З огляду на викладене вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають (а.с.79-87).
У відповіді на відзив представник позивача вказав, що рішення про коригування митної вартості не може базуватися виключно на інформації автоматизованої системи аналізу і управління ризиками (АСАУР), оскільки порядок його формування, ведення тощо не передбачено Митним кодексом України. В АСАУР відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим такий програмний комплекс не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих товарів (а.с.94-97).
У запереченні відповідач вказав, що джерело інформації, яке взято митним органом до уваги при коригуванні митної вартості являлася найнижчою що містилася у ЦБД, найближче до дати митного оформлення (а.с.107-110).
Суд, дослідивши письмові докази, письмові пояснення викладені у заявах по суті справи, зазначає наступне.
Згідно з положеннями частини другої статті 1 Митного кодексу України відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Відповідно до пункту 24 частини першої статті 4 Митного кодексу України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Як встановлено частиною першою статті 318 Митного кодексу України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.
За приписами частини першої статті 51, частини першої статті 52 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (частина 2 статті 52 Кодексу).
Згідно з частинами першою, другою статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Судом встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю "Івано-Франківськмінерал-цемент" (покупець) та Jinko Solar Denmark Aps (продавець) 18.01.2024 укладено договір купівлі-продажу №MCEUY24Q1013, за умовами якого продавець поставляє покупцю фотоелектричні модулі згідно з додатками та специфікацією до контракту. Поставка товару здійснюється на умовах FCA (Rotterdam) (порт призначення) відповідно до правил Інкотермс 2020 протягом 180 робочих днів з дати передоплати (а.с.43-50).
За умовами додаткової угоди №1 від 08.03.2024 до договору купівлі-продажу №MCEUY24Q1013 від 18.01.2024, продавець постачає покупцю 2592 шт. фотоелектричних модулів JKM480N-60HL4-V та покупець здійснює оплату у розмірі 155520 євро за ці модулі. Згідно Специфікації тип продукту JKM480N-60HL4-V, максимальна потужність 480, кількість елементів 120, розміри 1906Ч1134Ч30мм.
За умовами цієї додаткової угоди покупець оплачує 5 % загальної продажної ціни товару передоплату, шляхом банківського переказу протягом 7 днів з дати цього договору купівлі-продажу. Покупець оплачує 95% загальної продажної ціни товару шляхом банківського переказу не пізніше, аніж за 15 днів до очікуваної дати відвантаження за такі товари (а.с.33-34).
Як йдеться в додатку №2/специфікації очікувана дата відвантаження з Ротердаму, Голандія до 15.05.2024 за умовами, що продавець отримав передоплату згідно з пунктом 3. (мається на увазі 5 % передоплати та 95% вартості не пізніше аніж за 15 днів до дати відвантаження товару) (а.с.73).
По суті зміни стосувалися вартості товару за одиницю, де попередньо така була визначена за одиницю євро/ват 0,124 євро, а в подальшому змінена на 0,125 євро. Відповідно загальна вартість з 154275,84 євро збільшена до 155 520 євро.
Компанією Jinko Solar Denmark Aps 13.05.2024 оформлено пакувальний лист замовлення на продаж пристрою на фотоелементах JKM480N-60HL4-V в кількості 864, кількість палет 24. Адреса відвантаження FCA Роттердам (а.с.12).
Згідно з товарною накладною дата отримання товару (24 палети, 864 штуки) 17.05.2024 (а.с.16).
Передоплату за товари на фотоелектричних елементах в сумі 7776 євро позивачем здійснено 07.02.2024, решта суми в розмірі 146499,84 євро сплачено 07.05.2024, про що свідчать наявні матеріалах справи квитанції Приват Банку (а.с.25,27).
Згідно з рахунком на оплату №6360 від 17.05.2024 загальна вартість послуг становила 113539,67 грн. та 2142,33 грн. ПДВ. (а.с.28).
Декларантом визначена митна вартість товару за основним методом ціною контракту.
Відповідно до приписів статті 53 Митного кодексу України, митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в документах, перелік яких визначений частиною 2 даної статті.
При цьому, суд зазначає, що підставою для витребування додаткових документів не є наявність недоліків (описок, помилок, тощо), як таких, а наявність саме недоліків, які впливають на правильність визначення митної вартості товару.
Як зазначає у відзиві відповідач, відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на котру декларант повідомив, що інші документи, окрім наданих, що стосуються оцінюваного товару відсутні та додаватися не будуть.
Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Як з`ясовано судом та вбачається з матеріалів справи, прийняття відповідачем оскаржуваного рішення мотивовано невідповідністю обраного методу визначення митної вартості товару.
Так, у рішенні про коригування митної вартості митний орган вказав, відповідно п.1 ч. 4 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. При цьому митний орган має право упевнитися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. За результатами проведеного аналізу документів поданих до митного оформлення встановлено розбіжності в документах, в саме: дата рахунку-фактури (інвойсу) зазначена 13.05.2024, проте в пакувальному листі дата інвойсу - 31.05.2024. Крім того в рахунку-фактурі про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №6360 від 17.05.2024, між постачальником ТОВ "ВАНВЕЙЛ" та покупцем ТОВ "ІВАНО-ФРАНКІВСЬКМІНЕРАЛ-ЦЕМЕНТ" зазначено договір №11-05/24 від 11.05.2024, проте цей договір до митної декларації не додано. Водночас в декларації зазначається договір (контракт) про перевезення від 25.03.2024 за №25032024/10 між замовником ТОВ "ВАНВЕЙЛ" та виконавцем ФОП ОСОБА_1 . Здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості та шляхом порівняння митної вартості товару з рівнем митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну та інформації, яка міститься в ЄАІС Держмитслужби - встановлено, що рівень вартості заявленого товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснено. Відповідно до ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи), висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями. Відповідно до частини другої статті 52 МК України декларант, який заявляє митну вартість товару зобов`язаний подавати достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. На вимогу митного органу декларантом не подано наступні документи, а саме: рахунок-проформу, каталог, специфікацію, прейскурант виробника товару, висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 54 МКУ, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МКУ, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю. Враховуючи наявну у митниці інформацію про митну вартість подібних (аналогічних) товарів, що ввозились у максимально наближений до митного оформлення період, існує обґрунтований сумнів достовірності задекларованої митної вартості. При цьому, відповідно до частини другої статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме мегоду 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про угоди щодо ідентичних та подібних аналогічних) товарів, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості. Отже, враховуючи викладене, митну вартість товарів скориговано та визначено за другорядним методом, а саме методом 6 (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA500540/2024/000255 від 28.02.2024 за якою здійснено митне оформлення подібного товару «Монокристалічні, кремнієві, фотоелектричні панелі для комплектування сонячних електростанцій, не обладнані пристроями регулювання або пристроями для передачі електроенергії, не придатні для прямого живлення споживачів електроенергії Tiger Neo N-type 60HL4-(V)460-480W1, номімальною потужністю 475 Br,-Jinko Solar JKM475N-60HL4-V Black Frame -864шт.Для цивільного використання. Виробник -Jinko Solar Co., Lеd Торгова марка -Jinko Solar. Країна виробництва - CN». Визначена митна вартість - 4.16 євро/кг. В результаті консультації декларанту роз`яснено, що згідно з п. 3 ст.52 МКУ він має право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу Держмитслужби про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом Держмитслужби; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу Держмитслужби про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ. Також роз`яснено право на оскарження рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 МКУ або до суду.
Цього ж дня, 23.05.2024 відповідач прийняв картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів некомерційного призначення №UA206030/2024/000109, виходячи з того, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за вартістю визначеною декларантом, в зв`язку з невідповідністю обраного методу визначення митної вартості (а.с.19-23).
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.
Спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості товару та надання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої його митної вартості. І як випливає із рішення відповідача, він поставив під сумнів достовірність наданих декларантом документів, вважаючи при цьому, що заявлена митна вартість даних товарів нижча від подібних і аналогічних товарів.
Згідно з частиною 4 статті 54 Митного кодексу України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, серед іншого, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною 6 статті 54 Митного кодексу України визначено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до частини 1 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
З наведеного вбачається, що митний орган, лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару. Проте, такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.
При цьому, в розумінні наведених статей Митного кодексу України, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи, зазначені у частині 2 статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Як уже зазначено судом вище, обґрунтовуючи свої сумніви у правильності зазначеної ТОВ "Івано-Франківськмінерал-цемент" митної вартості товару, заявленого у спірному випадку до декларування, митниця посилається на те, що заявлена митна вартість даних товарів нижча від подібних і аналогічних товарів.
Суд не погоджується з висновками митного органу, з огляду на таке.
Для митного оформлення імпортованого товару позивач надав документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 Митного кодексу України.
Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Також необхідно врахувати, що в ЄАІС відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень із питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.
Відповідач не надав суду жодного доказу, який би спростував зміст інвойсу та платіжних документів, у тому числі будь-яких відомостей про отримання від компетентних органів країни продавця інформації про не відчуження позивачу товару продавцем чи несплати позивачем зазначеної суми коштів.
Обсяг та зміст документів, наданих декларантом свідчить про нічим необмежену можливість митного органу ідентифікувати платіж з товаром, пред`явленим до митного оформлення. Отже сума, яка зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі), подана декларантом, була підтверджена.
Окрім цього, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
В даному випадку джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA500540/2024/000255 від 28.02.2024 за якою здійснено митне оформлення подібного товару «Монокристалічні, кремнієві, фотоелектричні панелі для комплектування сонячних електростанцій, не обладнані пристроями регулювання або пристроями для передачі електроенергії, не придатні для прямого живлення споживачів електроенергії Tiger Neo N-type 60HL4-(V)460-480W1, номімальною потужністю 475 Br,-Jinko Solar JKM475N-60HL4-V Black Frame -864шт.Для цивільного використання. Виробник -Jinko Solar Co., Lеd Торгова марка -Jinko Solar. Країна виробництва - CN». Визначена митна вартість 4,16 євро/кг.
Митним органом хоч і використано подібний товар для порівняння, однак рішення про коригування митної вартості не містить обґрунтування числового значення митної вартості товарів, не зазначені факти, які вплинули або повинні були вплинути на таке коригування, щодо умови поставки, фактурної вартості, методи визначення митної вартості, не зазначено чи за такими ж товаро-супровідними документами поставлявся товар у лютому 2024 року, тощо. Тобто не надано доказів, що ввезення вказаних товарів відбувалося на тих же умовах доставки та з тією ж самою відстанню.
До того ж, при коригуванні митної вартості декларант не має змоги перевірити серед яких митних декларацій контролюючий орган обирає саме ту, що слугує джерелом для коригування митної вартості товарів у конкретному випадку, оскільки доступу до Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України не має.
Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи.
Що стосується посилання відповідача на розбіжності, зокрема в даті рахунку-фактури (інвойсу) -13.05.2024, а в пакувальному листі дата інвойсу зазначена - 31.05.2024, суд зазначає, що такі посилання є безпідставними, оскільки як у пакувальному листі, так і в рахунку-фактурі міститься дата 13.05.2024 (а.с.11-14).
До того ж суд зазначає, що відповідно до умов поставки FCA згідно з Інкотермс 2020 - у ціну включається вартість продукції, упаковки, що забезпечує його придатність для транспортування в обумовлене місце.
В даному випадку жодних спеціальних умов щодо пакування товару, інвойсом не передбачалося. З поданих до митного оформлення документів вбачається відсутність додаткових витрат на упаковку чи використання пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із упакуванням (упаковка включена у ціну товару), а тому витрати на пакування не є складовими митної вартості та не можуть вплинути на правильність визначення митної вартості, в зв`язку з цим не потребують додаткового уточнення чи підтвердження зі сторони декларанта.
Митний орган посилається також на те, що в рахунку-фактурі про надання транспортно-експедиційних послуг зазначено договір №11-05/24 від 11.05.2024, проте цей договір до митної декларації не додано. Водночас в декларації зазначається договір (контракт) про перевезення від 25.03.2024 за №25032024/10 укладений між замовником ТОВ "Ванвейл" та виконавцем ФОП ОСОБА_1 .
З приводу цього, суд зазначає таке.
Між позивачем та ТОВ "Ванвейл" 11.05.2024 укладено договір №11-05/24 транспортного експедирування. За предметом цього договору, експедитор зобов`язується здійснити або організувати надання транспортно-експедиційних послуг. У п.3.2 цього договору також передбачено право експедитора укладати договори з перевізниками, портами, авіапідприємствами, судноплавними компаніями/її агентами, експедиторськими та іншими підприємствами для виконання свої обов`язків на цьому договору.
Суд звертає увагу, що укладення договорів транспортування та експедирування вантажу із залученням субпідрядників є звичайною торговою світовою практикою для більшості перевезень.
Також в рахунку на оплату вказано, що позивачем 17.05.2024 перераховано ТОВ "Ванвейл" кошти за транспортно-експедиторські послуги в загальній сумі 115682 грн., що повністю відповідає відомостям довідки ТОВ "Ванвейл " від 20.05.2024 №OW010218(а.с.28-29).
Реквізити транспортного засобу у якому перевозився вантаж згідно з транспортною накладною (а.с.15), дозволяє співвіднести інформацію, зазначену в рахунку на оплату №6360 від 17.05.2024 з інформацією в довідці ТОВ "Ванвейл " від 20.05.2024 №OW010218 про транспортно-експедиторські витрати та, як наслідок, віднести вказані документи до даної поставки як такі, що підтверджують вартість транспортних витрат.
Тож на думку суду, митний орган безпідставно поставив під сумнів документи щодо транспортно-експедиторських послуг.
Що стосується посилання відповідача на ненадання декларантом каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листи), висновку про вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованими експертними організаціями, суд зазначає, що вказані документи фактично мають інформаційний характер.
По-перше, прайс-лист не є основним документом відповідно до ст. 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів.
По-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Слід зазначити, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. А тому також необґрунтованою є вимога митниці про надання висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, оскільки відповідач не вказав, яким чином висновок про вартісні характеристики товару надасть можливість підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару, недійсність чи ознаки підробки щодо яких не виявлено. За таких обставин відсутність висновків про якісні та вартісні характеристики товару не повинна братися митницею до уваги при контролі за митною вартістю та не може бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Підтверджуючими документами про вартість товару в даному випадку є зовнішньоекономічний контракт та рахунки-фактури (інвойс).
Отже позивачем під час митного оформлення наданий договір, на підставі якого придбано товар, рахунок-фактуру, пакувальний лист на підставі якого здійснено відпуск партії товару, товару-супровідні документи, що підтверджють його транспортування, а також митну декларацію, на підставі якої такий товар виїхав з країни, в якій його придбав позивач.
Зазначена у названих документах інформація узгоджується між собою, а оформлені сторонами договірних відносин документи, підписані обома сторонами правочину.
Так, надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Враховуючи викладене суд вважає, що висновок у спірних рішеннях про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеним, а відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації, не вказав, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.
Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях.
Суд зазначає, що коригування митної вартості є способом мінімізації шкоди державі від невірного декларування товарів, що ввозяться на територію України, однак таке корегування, як і будь-яке інше рішення суб`єкта владних повноважень, має відповідати критеріям законності, які наведені у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, чого відповідачем при прийнятті оскаржуваних рішень не дотримано.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
За таких обставин, суд приходить до висновку щодо наявності правових підстав для визнання протиправним та скасування спірного рішення Івано-Франківської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів.
Зважаючи на протиправність прийнятного рішення про коригування митної вартості товарів, наявні підстави для скасування і картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, як рішення похідного характеру.
Отже, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Івано-Франківськмінерал-цемент" є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Враховуючи приписи ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд присуджує за рахунок бюджетних асигнувань Івано-Франківської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Івано-Франківськмінерал-цемент" 6645,44 грн. сплачених судових витрат.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Івано-Франківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів від 23.05.2024 №UA206030/2024/000010/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 23.05.2024 №UA206030/2024/000109.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя /підпис/ Могила А.Б.