Справа № 420/30952/24
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2024-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Завальнюка І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕНТА і КО» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС в Одеській області № 31348/15-32-07-06 від 25.07.2024.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірним податковим повідомленням-рішенням за порушення п. 11 ст. 3 Закону № 265/95-ВР (відсутність зазначення коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД) до позивача застосовано штрафну санкцію передбачену п.7 ст.17 Закону № 265/95-ВР у розмірі 5100,00 грн, а за порушення п. 2 ст. 3 Закону № 265/95-ВР (видачі розрахункового документа без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої) до позивача застосовано штрафну санкцію передбачену п.1 ст.17 Закону № 265/95-ВР у розмірі 820092,00 грн. Із змісту податкового повідомлення-рішення №31348/15-32-07-06 від 25.07.2024 ТОВ «ВЕНТА І КО» притягнуто до фінансової відповідальності за невиконання обов`язків, встановлених як пунктом 1, так і пунктом 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР, (відповідно до змісту ППР), а саме за видачу розрахункового документа, який не містить одного з обов`язкових реквізитів розрахункових документів/електронних розрахункових документів (цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку). При цьому, Акт перевірки взагалі не містить посилання на порушення Позивачем п.1 ст.3 Закону № 265/95-ВР. Разом з тим, позиція контролюючого органу полягає в тому, що платник податків здійснював господарську діяльність з реалізації підакцизних товарів (алкогольних напоїв) з використанням РРО без зазначення в розрахункових документах (фіскальних чеках) обов`язкових реквізитів, передбачених Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів затверджено наказом Міністерства фінансів України 21.01.2016 № 13 (далі - Положення № 13). Контролюючий орган вважає, що відсутність обов`язкового реквізиту у фіскальному чеку згідно з Положенням № 13 тягне за собою неприйнятність такого документа як розрахункового, тобто свідчить, що розрахункова операція проведена без роздрукування розрахункового документа і без видачі такого покупцю, що утворює склад правопорушення, передбаченого пунктами 1 та 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР і є підставою для притягнення позивача до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 цього Закону. Водночас слід врахувати, що Верховний Суд у постанові від 16.05.2024 у справі №520/4564/23 наголосив, що законодавець не визначив як самостійний склад правопорушення та не встановив відповідальності за видачу розрахункового документу з використанням реєстраторів розрахункових операцій, в якому не відображається той чи інший елемент наведеного у Положенні змісту, а саме цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку. Тобто, законодавець визначив обов`язок, за невиконання якого не встановив відповідальність, встановлену статтею 17 Закону № 265/95-ВР. У цій же постанові Верховний Суд підкреслив, що до розрахункового документу встановлюються певні вимоги щодо відтворення його змісту. Водночас, відсутність певного елементу змісту (незначний недолік) у такому розрахунковому документі, який в свою чергу у повному обсязі надає можливість не тільки відтворити, зрозуміти та ідентифікувати розрахункову операцію за місцем її проведення не приховуючи її сутність за допомогою реєстратора розрахункових операцій (тощо), але і підтвердити її виконання, не може бути правовою підставою для притягнення такого платника податків за п. 1 ст. 17 Закону № 265/95-ВР, а саме, як за невидачу такого розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції. Виключенням з цього правила можна вважати видачу такого фіскального чеку, в якому не зазначено тих обов`язкових реквізитів, які не надають можливості підтвердити виконання розрахункової операції, та які мають вплив на правильність визначення, реальність здійснення господарської операції за її суттю та на формування показників податкової звітності. Зазначений висновок узгоджується з правовим підходом, наведеним у постанові Верховного Суду від 27.11.2023 у справі № 420/11790/22. В свою чергу слід зазначити, що під час перевірки контролюючим органом не було встановлено фактів непроведення Позивачем розрахункових операцій через РРО та фактів здійснення розрахункової операції на неповну суму покупки, а тому притягнення позивача до відповідальності за порушення пункту 1 статті 3 Закону № 265/95-ВР є безпідставним та необґрунтованим. У випадку притягнення суб`єкта господарювання до фінансової відповідальності за невиконання обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону № 265/95-ВР перевірці підлягають як обставини видачі/невидачі розрахункового документа, так і обставини відповідності такого вимогам щодо форми і змісту. Крім того, податковим органом до акту перевірки не було надано жодного з розрахункових документів оригіналів/копій фіскальних чеків, які підтверджували твердження контролюючого органу про відсутність на таких розрахункових документах одного з обов`язкових реквізитів - цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер). За таких обставин, вчинення порушення ТОВ «ВЕНТА І КО» у вигляді проведення розрахункової операції через РРО розрахункових операцій з реалізації алкогольних напоїв без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) відповідачем не доведено належними та достовірними доказами. Дані висновки в повному обсязі узгоджуються з висновками Верховного Суду викладеними в постанові від 16.05.2024 у справі №520/4564/23. Виходячи з висновків контролюючого органу розрахункові операції фактично здійснювались ТОВ «ВЕНТА І КО» із роздрукуванням фіскальних чеків, однак за висновками контролюючого органу, такі фіскальні чеки не приймаються через відсутність в окремих із них реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (рядок 9), а саме відсутні серія і номер марки акцизного податку та коду УКТ ЗЕД. Оскільки через РРО фіскальний номер в період з 25.07.2023 по 24.06.2024 та по РРО фіскальний номер в період з 25.07.2022 по 24.06.2023 розрахункові операції в безготівковій формі відбувалися з видачою розрахункових документів, тому не доведено наявність правових підстав для застосування до Товариства штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР (за невидачу (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа. Статтею 17 Закону не передбачено відповідальності за порушення правил оформлення розрахункових документів, а отже, застосування до ТОВ «ВЕНТА І КО» штрафних санкцій є незаконним.

Ухвалою судді від 08.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін згідно з ст. 262 КАС України.

01.11.2024 до суду від ГУ ДПС в Одеській області надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що Головне управління ДПС у Миколаївській області на підставі наказу від 18.06.2024 року № 831-п та направлень від 24.06.2024 року № 1537/14-29-07-10 та № 1538/14-29- 07-10 проведено фактичну перевірку ТОВ «ВЕНТА І КО» (код 44994560), за адресою: вул. Архітектора Старова, буд. 6/д, м. Миколаїв, Миколаївська область з 24 червня 2024 року тривалістю 10 діб. За результатами фактичної перевірки ТОВ «ВЕНТА І КО» складено Акт від 04.07.2024, № 11980/14/29/07/44994560, в якому викладені порушення, які зафіксовані під час проведення фактичної перевірки, а саме: п. 1, 2, 11 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (зі змінами та доповненнями) (далі Закон № 265). На підставі інформації з ІКС «Податковий блок» встановлено, що під час проведення розрахункових операцій ТОВ «ВЕНТА І КО» за адресою: вул. Архітектора Старова, буд. 6/Д м. Миколаїв, Миколаївська область через РРО фіскальний номер та при продажі підакцизної групи товарів в період з 25.07.2023 по 24.06.2024, мало місце відсутність зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що є порушенням п.11 ст.3 Закону України від 06.07.1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», із змінами та доповненнями. Випадки проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів без використання режиму програмування, без зазначення десятизначного коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД в чеках приведені в Таблиці 1 в акті перевірки. Таким, чином в ході фактичної перевірки встановлено порушення вимог п.11 ст.3 Закону України від 06.07.1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», із змінами та доповненнями. Згідно з даними СОД РРО ДПС України (додаток 7 до першого примірника акта) встановлено, що в магазині ТОВ «ВЕНТА І КО» (), за адресою: вул. Архітектора Старова, буд. 6/Д, м. Миколаїв, Миколаївська область через РРО фіскальний номер в період з 25.07.2023 по 24.06.2024 та по РРО фіскальний помер 3001065/81 в період з 25.07.2022 по 26.07.2023 були випадки видачі розрахункового документа без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої. На загальну суму по РРО фіскальний номер та РРО фіскальний номер - 546 749,1 грн. Перше порушення 25.07.2023 (16:06:42) фіскальний чек № 12 на суму 63,3 грн, при продажу пляшки горілки «Хлібний Дар», вартістю 63,3 грн. через РРО фіскальний номер , та РРО фіскальний номер 25.07.2023 (19.12.06) фіскальний чек №47 на суму 127,0 грн., при продажу пляшки коньяку «Коньяк Український Коблево», вартістю 127,00 грн., що є порушенням п.2 ст. 3 Закону № 265. Таким чином в ході фактичної перевірки встановлено, що позивачем порушено пункти 1, 2 статті 3 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР "Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг (із змінами та доповненнями).

07.11.2024 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, згідно з якою відповідачем разом із відзивом на позовну заяву надається копія акту від 04.07.2024 року № 11980/14/29/07/44994560, висновки якого, в частині переліку встановлених перевіркою порушень, мають ознаки виправлень, а саме: податковим органом, після завершення перевірки та вручення екземпляра Акту перевірки позивачу, до висновків акту перевірки дописано порушення передбачене п.1 ст.3 Закону № 265/95-ВР. Тобто, висновки акту від 04.07.2024 року № 11980/14/29/07/44994560, який надається податковим органом суду разом із відзивом на позовну заяву не є тотожними висновкам Акту від 04.07.2024 року № 11980/14/29/07/44994560, який отримав позивач від податкового органу за результатами перевірки, що підтверджується порівнянням висновків Акту перевірки доданого Позивачем до позовної заяви та висновків Акту перевірки доданого відповідачем до відповіді на відзив. Крім того, твердження відповідача про ненадання позивачем, під час перевірки, запитуваних податковим органом документів, повинно бути підтверджено належними доказами, а саме актом, який засвідчує факт відмови надання таких документів. Жодного акту, який засвідчує факт відмови надання позивачем запитуваних податковим органом документів, відповідачем, до відзиву на позовну заяву, не додається. Тобто, твердження відповідача про не надання позивачем, під час перевірки, запитуваних податковим органом документів, не підтверджено належними та допустимими доказами у розумінні процесуального закону.

Розгляд справи здійснюється без проведення судового засідання та по суті розпочатий через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що Головне управління ДПС у Миколаївській області на підставі наказу від 18.06.2024 року № 831-п та направлень від 24.06.2024 року № 1537/14-29-07-10 та № 1538/14-29- 07-10 проведено фактичну перевірку ТОВ «ВЕНТА І КО» (код 44994560) за адресою: вул. Архітектора Старова, буд. 6/д, м. Миколаїв, Миколаївська область з 24 червня 2024 року тривалістю 10 діб, за результатами якої складено акт від 04.07.2024, № 11980/14/29/07/44994560.

Відповідно до інформаційно-аналітичної довідки щодо діяльності суб`єкта господарювання, підстава для проведення фактичної перевірки згідно Податкового кодексу України є пп. 80.2.2 п. 80.2 ст.80 глави 8 розділу ІІ з урахуванням п.п 69.35 п. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення», а саме Головне управління Миколаївській області отримало ДПС y лист ДПС України від 17.05.2024 №14540/7/99-00-07-04-02-07 (вх. від 17.05.2024 №1621/8), у якому зазначене наступне.

Відповідно до наявної інформації у Системі обліку даних них реєстраторів розрахункових операцій (далі СОД РРО) здійснено аналіз електронних копій розрахункових документів, проведених через реєстратори розрахункових операцій (далі РРО) та програмні РРО (далі ПРРО) за період з 08.03.2024 по 10.03.2024, зокрема у яких у полі «Назва товару» присутні слова та/або частини слів: «тютюн», «цигар», «сигар», «сігар», при цьому у полях «Штриховий код», «Код згідно з УКТЗЕД», «Найменування товару», «Коментарі» відсутні коди згідно УКТЗЕД, 3 що відповідають довіднику кодів згідно з УКТЗЕД тютюнових виробів.

За результатами проведеного Головним управлінням ДПС у Миколаївській області аналізу інформації ІКС «Податковий блок» та системи обліку даних РРО ДПС України встановлено, що в магазин-кафетерії ТОВ «ВЕНТА І КО» () за адресою: вул. Архітектора Старова, буд. 6/Д, м. Миколаїв, Миколаївська область при здійсненні розрахункових операцій під час роздрібної торгівлі тютюновими виробами не забезпечено використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТЗЕД при проведенні розрахункових операцій через РРО та ПРРО.

У ході проведення фактичної перевірки, відповідно до акту фактичної перевірки від 04.07.2024 року № 11980/14/29/07/44994560 (доданим відповідачем до відзиву), контролюючим органом були встановлені наступні порушення:

- п. 11 ст. 3 Закону № 265/95-ВР на підставі інформації з ІКС «Податковий борг» встановлено, що під час проведення розрахункових операцій ТОВ «ВЕНТА І КО» за адресою: вул. Архітектора Старова, буд.6/Д, м. Миколаїв, Миколаївська область через РРО фіскальний номер та при продажі підакцизної групи товарів в період з 25.07.2023 по 24.06.2024, мало місце відсутність зазначення коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД;

- п. 2 ст. 3 Закону № 265/95-ВР Згідно з даними СОД РРО ДПС України встановлено, що в магазині ТОВ «ВЕНТА І КО» за адресою: вул. Архітектора Старова, буд.6/Д, м. Миколаїв, Миколаївська область через РРО фіскальний номер в період з 25.07.2023 по 24.06.2024 та в період з 25.07.2022 по 26.07.2023 були випадки видачі розрахункового документа без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої.

При цьому, позивач наголошує, що висновки акту від 04.07.2024 року № 11980/14/29/07/44994560, який надано відповідачем разом із відзивом, не є тотожними висновкам акту від 04.07.2024 року № 11980/14/29/07/44994560, який отримав позивач від податкового органу за результатами перевірки, та який додано до позову. Зокрема, до висновків акту перевірки, наданого відповідачем, дописано вручну порушення, передбачене п.1 ст.3 Закону № 265/95-ВР. Однак, зазначене виправлення полягає лише дописі « 1», тоді як весь зміст акту перевірки, опис порушень, в тому числі п. 1 ст. 3 жодних змін не зазнали, у зв`язку із чим це ніяк не вплинуло на результати самої перевірки та виявлені в ході її проведення порушень.

На підставі вищезазначеного акту перевірки ГУ ДПС в Одеській області прийнято повідомлення-рішення №31348/15-32-07-06 від 25.07.2024, яким до ТОВ «ВЕНТА І КО» застосовано штрафні (фінансові) санкції в розмірі 852 192,00 грн. на підставі пп.54.3.3, п.54.3 ст.54 Податкового Кодексу України та п.1, п.7 ст.17 Закону № 265/95-ВР.

Відповідно до розрахунку сум штрафних (фінансових) санкцій до акта фактичної перевірки від 04.07.2024, № 11980/14/29/07/44994560 по ТОВ «Вента і Ко»:

- за порушення п. 1, п. 2 ст.3 Закону №265, a саме: невидача відповідно розрахункового документу, що підтверджує виконання розрахункових операцій на загальну суму 546749,10 грн. Згідно СОД РРО ДПС України інформація щодо обов`язкового реквізиту - зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку при продажу алкогольних напоїв у розрахункових документах ТОВ «Вента і Ко» (код за ЄДРПОУ 449 4560) за вказаний період відсутня: сума, на яку виявлено порушення - 63,30 грн (100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) за порушення, вчинене вперше (25.07.2023 о 16:06:42 (час) фіскальний чек №12 порушення вчинене B перше «Горілка Хлібний ДАР») (п. 1 ст. 17 Закону №265) сума штрафних санкцій 63,30 грн; - сума, на яку виявлено порушення - 546685,80 грн (150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) за порушення, вчинене вдруге, а саме: продаж алкогольних напоїв в період з 25.07.2023 по 24.06.2024 (починаючи з другої розрахункової операції) (п. 1 ст. 17 Закону №265) - сума штрафних санкцій - 820028,70 грн;

- за порушення п.11 ст.3 Закону №265, а саме: проведення розрахункових операцій через РРО з порушенням режиму програмування для підакцизних товарів 300 x 17,00 (п.7 ст. 17 Закону №265, застосовуються фінансові санкції у розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян) - сума штрафних 5100 грн.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає позовні вимоги не підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

Зі змісту акту перевірки від 04.07.2024, № 11980/14/29/07/44994560 вбачається, що суми готівкових коштів на місці проведення розрахунків з урахуванням проведеної контрольної розрахункової операції по РРО фіскальний номер №№ та № відповідають сумам коштів, яка зазначена в денному звіті реєстраторів розрахункових операцій (п.2.2.12).

Використання режиму програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) для підакцизних товарів), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості, встановлено (п.2.2.13).

Наказом Міністерства фінансів України від 08.06.2021 №329 внесено зміни до Положення №13, які доповнюють п.2 розділу ІІ новим обов`язковим реквізитом цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої.

Вказана норма щодо зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку у розрахунковому документі набула чинності 01 січня 2022 року. (Закон України від 30.11.2021 року №1914-ІХ «Про внесення змін до податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень»).

Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13, затверджене «Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів» (далі - Положення №13). Так, пунктами 1 та 2 розділу ІІ Положення №13 визначено, що фіскальний касовий чек на товари (послуги) розрахунковий документ, створений реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги), який має містити обов`язкові реквізити згідно з визначеним переліком. Одним з таких обов`язкових реквізитів є зокрема цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої. Відповідно до пункту 3 розділу І Положення №13 установлені вимоги до змісту розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери призначення, такий документ не приймається як розрахунковий.

У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери призначення, такий документ не приймається як розрахунковий.

Згідно з даними СОД PPO ДПС України (додаток 7 до першого примірника акта) встановлено, що в магазині ТОВ «ВЕНТА І КО» (), за адресою: вул. Архітектора Старова, буд. 6/Д, м. Миколаїв, Миколаївська область через РРО фіскальний номер в період з 25.07.2023 по 24.06.2024 та по РРО фіскальний номер в період з 25.07.2022 по 26.07.2023 були випадки видачі розрахункового документа без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої. На загальну суму по РРО фіскальний номер та РРО фіскальний номер 546 749,1 грн. Перше порушення 25.07.2023 (16:06:42) фіскальний чек № 12 на суму 63,3 грн, при продажу пляшки горілки «Хлібний Дар», вартістю 63,3 грн. через по РРО фіскальний номер , та РРО фіскальний номер 25.07.2023 (19.12.06) фіскальний чек №47 на суму 127,0 грн., при продажу пляшки коньяку «Коньяк Український Коблево», вартістю 127,00 грн., що є порушенням п.2 ст. 3 Закону № 265.

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі - ПК України), контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (підпункт 75.1.3 пункт 75.1статті 75 ПК України).

Порядок проведення фактичної перевірки врегульовано статтею 80 ПК України, пунктом 80.1 якої передбачено, що фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

За приписами підпунктів 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України фактична перевірка проводиться: у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Отже, як свідчить правова конструкція пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України, в ньому поєднано дві окремі підстави для призначення проведення фактичної перевірки, а саме:

1) наявність та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення платником податків вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

2) здійснення функцій, визначених законом у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

В статті 16 Закону № 481/95-ВР закріплено, що контроль за дотриманням його норм здійснюють органи, які видають ліцензії.

При цьому, функції та правові основи діяльності органів державної податкової служби (контролюючих органів) визначаються ПК України, про що зазначено у ст. 1 даного нормативно-правового акту.

За приписами пп. пп. 19-1.1.14, 19-1.1.16, 19-1.1.17 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України на контролюючі органи покладено виконання таких функцій як: здійснення контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, до яких, зокрема, відноситься пальне; здійснення заходів щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері пального; проведення роботи щодо боротьби з незаконним обігом пального.

З урахуванням положень ст. ст. 61, 62 ПК України податковий контроль, який розглядається як система заходів, що вживаються органами державної податкової служби, у тому числі для здійснення контролю за дотриманням платниками податків законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування, реалізується, окрім іншого, шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів та проведення перевірок.

Як зазначалося вище, одним із способів здійснення податкового контролю є також інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Визначення цьому терміну надано у ст. 71 ПК України.

Так, під інформаційно-аналітичним забезпеченням діяльності контролюючих органів розуміється комплекс заходів щодо збору, опрацюванню та використанню інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій. Отже, результати здійснення даного виду податкового контролю можуть бути використані контролюючим органом для вирішення питання щодо наявності/відсутності підстав для призначення проведення перевірки діяльності платника податків на підставі пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України.

За приписами пп. 72.1.1.4 п. 72.1 ст. 72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується, зокрема, інформація, що надійшла від платників податків про застосування реєстраторів розрахункових операцій.

В силу положень, закріплених у ст. 3 Закону України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій, подають до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Порядок передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012, № 1057. Зазначений порядок установлює, що система зберігання і збору даних реєстраторів розрахункових операцій забезпечує збір та внесення даних реєстраторів розрахункових операцій у бази даних системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій у такому вигляді, в якому дані сформовані в реєстраторі розрахункових операцій.

Таким чином, результати опрацювання вищевказаної інформації (результати одного із видів податкового контролю, а саме - інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів) свідчили про наявність підстав для призначення проведення відносно позивача фактичної перевірки згідно із пп. 80.5.2 п. 80.2 ст. 80 ПК України, оскільки виникла необхідність у реалізації контролюючим органом покладених на нього функцій у сфері обігу алкогольних напоїв.

Зазначені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22.05.2018 у справі № 810/1394/16, де, зокрема вказано, що здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального є самостійною обставиною, з якою законодавець пов`язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки суб`єктів господарювання за умови дотримання процедурних питань (прийняття наказу, вручення наказу, направлень, пред`явлення службових посвідчень) та не вимагає наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства. В даному випадку достатньо факту покладення на контролюючий орган здійснення контролю за дотриманням норм законодавства у відповідній сфері правовідносин (виробництво і обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального).

Аналогічна позиція Верховного Суду висловлена і у постанові від 10.04.2020 у справі № 815/1978/18.

Отже, здійснюючи функції, визначені законодавством у сфері обігу алкогольних напоїв, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог Закону України від 19.12.1995 за № 481/95-ВР "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" податковим органом, ураховуючи наявну інформацію, призначено фактичну перевірку позивача у зв`язку із реалізацією контролюючим органом покладених на нього функцій у сфері обігу алкогольних напоїв.

За приписами п. 1, п. 2 та п. 11 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Відповідно до п. п. 1, 7 ст. 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення;

7) триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

В даному випадку перевіркою встановлено проведення розрахункових операцій з реалізації алкогольних напоїв без роздрукування та видачі відповідних розрахункових документів за період з 25.07.2023 по 24.06.2024 на загальну суму 546 749,1 грн (25.07.2023 порушення вчинене вперше на суму 63,3 грн), а саме без відображення цифрового значення марки акцизного податку (серія та номер) на алкогольні напої, чим порушено вимоги п. 1,2 ст. 3 Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (зі змінами та доповненнями) (далі Закон №265) та Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 24.01.2016 №13, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за № 220/28350 (далі - Положення №13).

Крім того, встановлено проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій (далі РРО) з порушенням режиму програмування для підакцизних товарів, а саме на підставі інформації з ІКС «Податковий блок» при продажу алкогольних напоїв за період з 25.07.2023 по 24.06.2024 без зазначення в фіскальних чеках коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, згідно таблиці 1, чим порушено п. 11 ст. 3 Закону №265.

За результатами розгляду акта перевірки ГУ ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 25.07.2024 №31348/15-32-07-06, згідно з яким застосовано до ТОВ «ВЕНТА І КО» штрафні (фінансові) санкції у сумі 825 192,0 грн, у тому числі 63,3 грн (63,3 грн х 100%) за невидачу розрахункового документу встановленої форми, за порушення вчинене вперше, 820 028,7 грн (546 685,8 грн х 150%) за невидачу розрахункового документу встановленої форми, за кожне наступне вчинене порушення, 5100 грн (17,0 грн х 300%) за проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

На підставі інформації з ІКС «Податковий блок» встановлено, що під час проведення розрахункових операцій ТОВ «ВЕНТА І КО» за адресою: вул. Архітектора Старова, буд. 6/Д м. Миколаїв, Миколаївська область через РРО фіскальний номер та при продажі підакцизної групи товарів в період з 25.07.2023 по 24.06.2024, мало місце відсутність зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що є порушенням п.11 ст.3 Закону України від 06.07.1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», із змінами та доповненнями.

Згідно з даними СОД РРО ДПС України (додаток 7 до акту) встановлено, що в магазині ТОВ «ВЕНТА І КО» (), за адресою: вул. Архітектора Старова, буд. 6/Д, м. Миколаїв, Миколаївська область через РРО фіскальний номер в період з 25.07.2023 по 24.06.2024 та по РРО фіскальний помер 3001065/81 в період з 25.07.2022 по 26.07.2023 були випадки видачі розрахункового документа без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої. На загальну суму по РРО фіскальний номер та РРО фіскальний номер - 546 749,1 грн. Перше порушення 25.07.2023 (16:06:42) фіскальний чек № 12 на суму 63,3 грн, при продажу пляшки горілки «Хлібний Дар», вартістю 63,3 грн. через РРО фіскальний номер , та РРО фіскальний номер 25.07.2023 (19.12.06) фіскальний чек №47 на суму 127,0 грн., при продажу пляшки коньяку «Коньяк Український Коблево», вартістю 127,00 грн., що є порушенням п.2 ст. 3 Закону № 265.

Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів затверджене наказом Міністерства фінансів України № 13 від 21 січня 2016 року (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 лютого 2016 року за № 220/28350).

Відповідно до пункту 1 розділу I Положення № 13, визначено форму і зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими фінансовими установами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно-технічних комплексів самообслуговування (далі ПТКС), за винятком ПТКС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів.

Згідно з пунктом 2 розділу 2 Положення № 13 визначено обов`язкові реквізити фіскального касового чека на товари (послуги), який повинен містити, в тому числі: код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).

Відповідно до підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 ПК України марка акцизного податку спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в e-сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизу, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв (пункт 226.7 статті 226 ПК України).

Аналіз податкового законодавства України свідчить про те, що маркування продукції маркою акцизного податку підтверджує сплату акцизу та легальність ввезення та реалізації на території України відповідних виробів.

Пунктом 3 розділу І Положення № 13 передбачено, що установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Отже, розрахунковим може вважатися лише документ, який відповідає вимогам зазначеного Положення. При цьому, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої є обов`язковим реквізитом фіскального касового чеку, а отже відсутність цього реквізиту у фіскальному чеку має кваліфікуватися як те, що такий документ не є розрахунковим.

Верховний Суд в постанові від 02 лютого 2023 року № 500/6845/21 сформулював правовий висновок, відповідно до якого за змістом норм Положення №13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення № 13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку, як назва податку, літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами) позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону України № 265/95-ВР.

Відсутність обов`язкового реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання платником акцизного податку, як код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону України № 265/95-ВР.

У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (пункт 3 розділу I Положення №13).

Наказом Міністерства фінансів України №329 від 08 червня 2021 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 24 червня 2021 року за №832/36454, внесено зміни до Положення №13, зокрема, до розділу ІІ в частині визначення обов`язкових реквізитів фіскального чеку, та передбачено, зокрема, такий обов`язковий реквізит фіскального чеку як "цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9)".

Також пунктом 2 вказаного наказу №329 установлено, що до 01 жовтня 2021 року вимоги до форми і змісту розрахункових документів в частині цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій до дня набрання чинності цим наказом; до 01 жовтня 2021 року реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до статті 12 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу.

Відповідно, в подальшому, Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень" від 30 листопада 2021 року №1914-IX, який набрав чинності з 01 січня 2022 року, внесено зміни і у Закон України №296/95-ВР, а саме:

а) пункт 11 статті 3 викладено в такій редакції:

" 11) проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями;".

Тобто, Закон України №265/95-ВР встановлює безпосередній зміст обов`язку суб`єктів господарювання щодо надання розрахункового документа і порядок його виконання, а Положення №13 - форму його реалізації (форму і зміст документів, які є складовими звітності).

За змістом норм Положення № 13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення №13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Отже, відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документа з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 02 лютого 2023 року у справі №500/6845/21.

Таким чином, контролюючим органом правильно кваліфіковано вказані обставини, як порушення п. 1, 2, 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР, що є підставою для застосування штрафних (фінансових) санкцій у відповідності до пункту 1, 7 статті 17 Закону № 265/95-ВР.

У справі що розглядається, контролюючим органом зроблено висновок про порушення позивачем вищенаведених вимог законодавства, про які зазначено в акті перевірки, саме на підставі даних СОД РРО.

Наказом Міністерства фінансів України від 05 серпня 2020 року № 477 було затверджено Порядок функціонування Системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій (далі Порядок).

Згідно пунктів 1, 2, 3, 4, 7 розділу ІІ даного Порядку, СОД РРО інформаційна система, призначена для збору, зберігання, використання даних РРО та ПРРО (у тому числі електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, створених РРО та ПРРО), перевірки справжності та достовірності розрахункових документів.

СОД РРО розташована в ДПС та використовується в межах повноважень посадовими особами органів ДПС для виконання завдань та функцій, визначених Податковим кодексом України.

СОД РРО складається із сервера додатків та бази даних.

СОД РРО забезпечує: 1) функціонування у цілодобовому режимі; 2) інтеграцію та обмін даними з фіскальним сервером контролюючого органу та іншими інформаційними системами ДПС; 3) обробку даних, отриманих від Системи збору і зберігання даних РРО, побудованої за технологією Національного банку, та від фіскального сервера контролюючого органу; 4) збереження даних про реєстрацію, перереєстрацію, скасування реєстрації РРО/ПРРО; 5) збереження документів: створених РРО, що переведені у фіскальний режим роботи; створених ПРРО, що зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу, або створених в режимі офлайн з присвоєними ПРРО фіскальними номерами з діапазону номерів, сформованих фіскальним сервером контролюючого органу, та переданих до фіскального сервера контролюючого органу після завершення режиму офлайн у порядку, встановленому статтею 7 Закону; 6) можливість надання через Електронний кабінет, що функціонує відповідно до статті 42-1 розділу II Податкового кодексу України, даних про розрахунковий документ на запит покупця (споживача).

Доступ будь-яких компонентів до бази даних СОД РРО здійснюється виключно через сервер додатків.

Таким чином, інформація, яка зберігається в СОД РРО відображає всі дані про проведені розрахункові операції та реквізити фіскального чека.

Аналіз наведених норм податкового законодавства свідчить про те, що використання податковим органом під час проведення фактичної перевірки отриманої податкової інформації, яка надходить від платників податків, через бази даних інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, зокрема інформація: про фінансово-господарські операції платників податків; про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі щодо електронних копій розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів через інформаційну систему СОД РРО, у вигляді електронного розрахункового (фіскального) документа (чека, звіту), є такою, що може використовуватися контролюючими органами, як податкова інформація під час проведення фактичних перевірок платників податків.

При цьому, використання такої інформації є належною реалізацією контролюючим органом податкового контролю, як необхідний комплекс заходів, що забезпечує формування та реалізацію державної фінансової політики, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій та може бути самостійною підставою для висновків під час проведення фактичної перевірки.

Отже відповідач в межах цієї справи під час проведення фактичної перевірки, мав правову можливість використовувати податкову інформацію яка міститься в СОД РРО, зокрема щодо перевірки наявності (відсутності) цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, інформація та дані якої є фактичним відображенням (дублюванням) розрахункових операцій проведених позивачем у відповідний перевіряємий період.

Водночас позивач під час судового розгляду справи не надав жодного належного та допустимого доказу, яким могли бути спростовані висновки податкового органу, що використана контролюючим органом податкова інформація яка міститься в СОД РРО, зокрема щодо відсутності обов`язкового реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання платником акцизного податку, а саме цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, є відмінною від наявних у позивача електронних розрахункових документах.

Отже, контролюючим органом обґрунтовано застосовано до позивача штрафні санкції у сумі 825192 грн за порушення законодавства про патентування, норм регулювання обігу готівки та застосування РРО згідно з розрахунком.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) і «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів і інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що решта аргументів (доводів) сторін, які мають значення для правильного вирішення спору, на вирішення спірних правовідносин не впливають та не змінюють судовий розсуд цього спору за результатами судового процесу.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Суд зазначає, що доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, однак позивач в ході судового розгляду справи не доведено ґрунтовності пред`явлених вимог.

В той же час, згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини у справі Голдер проти Сполученого Королівства, згідно з якою саме небезпідставність доводів позивача про неправомірність втручання в реалізацію його прав є умовою реалізації права на доступ до суду.

Отже, звертаючись до суду з позовом про захист своїх прав, позивач обтяжений обов`язком довести "небезпідставність" своїх доводів щодо порушеного права за захистом якого він звернувся до суду, надавши відповідні докази зі змісту яких можливо встановити наявність спору саме на момент звернення до суду.

Таким чином, проаналізувавши обставини справи, з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.

Судові витрати розподілити відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕНТА і КО» (65023, Одеська обл., місто Одеса, вул. Ніжинська, будинок 14/2; ) до Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5; ) про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк

.