Справа № 160/10184/24
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2024-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),
суддів: Коршуна А.О., Сафронової С.В.,
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 04 листопада 2024 року апеляційну скаргу було залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам КАС України, та запропоновано скаржнику у строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали надати до суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із наведенням обґрунтованих та поважних причин для такого поновлення, якщо такі є, документ, який підтверджує факт сплати судового збору у визначеному Законом України "Про судовий збір" розмірі.
Вказана ухвала суду мотивована тим, що копію рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 липня 2024 року представником Державного підприємства "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" адвокатом Дружиною Т.Г. отримано 26.07.2024 року, а апеляційну скаргу було подано до суду апеляційної інстанції 31.10.2024 року, тобто з пропуском тридцятиденного строку.
При цьому, скаржником не було заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.
Також, скаржником до апеляційної скарги не було додано документ про сплату судового збору у визначеному Законом України "Про судовий збір" розмірі.
Копію ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 04 листопада 2024 року скаржник отримав 06 листопада 2024 року (з огляду на положення п.5 ч.6 ст. 251 КАС України, оскільки копію ухвали доставлено в електронний кабінет скаржника 05.11.2024 року після 17:00 год.) що підтверджується довідкою про доставку в електронний кабінет скаржника копії ухвали.
На виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху, скаржник подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та клопотання про долучення доказів сплати судового збору.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, скаржник вказує на ведення в країні воєнного стану, ракетні обстріли підприємства, а також знаходженням на стаціонарному лікуванні представника скаржника.
Розглянувши клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів зазначає наступне.
Частинами першою та другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.
Наведеною процесуальною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги. Для цього особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Разом з тим, суд зазначає, що правова природа строку звернення до суду, дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.
Зміст принципу правової визначеності розкрито у Рішенні від 29 червня 2010 року №17-рп/2010, так Конституційний Суд України звернув увагу на правову визначеність як елемент верховенства права, зазначивши, що одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, в якому стверджується, що обмеження основних прав людини і громадянина та втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто, обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дозволять особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.
Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.
Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що при вирішенні питання щодо можливості поновлення строку звернення до суду в період дії воєнного стану, необхідно враховувати інтенсивність бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться учасник справи (його представник), при цьому суд має дотримуватися балансу між безпекою учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства.
Разом з тим, у даному випадку пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є надмірним і становить більше двох місяців з дня закінчення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції (26.08.2024 року), з огляду на те, що копію рішення отримано 26.07.2024 року, а апеляційну скаргу подано 31.10.2024 року.
При цьому, колегія суддів зважає на те, що як скаржник, так і його представник - адвокат Дружина Т.Г. зареєстровані в системі "Електронний суд", а тому мають можливість подавати процесуальні документи до суду в електронній формі з будь-якого місця та в будь-який час.
Разом з тим, з приводу посилання представника скаржника адвоката Дружиної Т.Г. про перебування її з 26.07.2024 року по 23.08.2024 року на стаціонарному лікуванні у Дордрехті (Нідерланди), а з 26.08.2024 року по 28.10.2024 року на реабілітації, як на підставу для визнання поважними причини пропуску строку, колегія суддів зазначає наступне.
На підтвердження вказаних обставин, представником скаржника не було надано жодних доказів.
При цьому, твердження представника скаржника про неможливість підтвердження обставин знаходження її на стаціонарному лікуванні та на реабілітації, оскільки згідно законодавства Нідерландів відомості про перебування особи в стаціонарних лікувальних закладах не підлягають розголошенню, а довідки пацієнтам щодо стану його здоров`я не видаються, колегія суддів вважає їх необґрунтованими, оскільки жодних документально підтверджених доказів відмови лікувального закладу у наданні ОСОБА_1 довідки про час перебування її на стаціонарному лікуванні, останньою не було надано.
Окрім того, відповідно до ч.3 ст.55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
Зважаючи на те, що Державне підприємство "Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова" є юридичною особою, у випадку неможливості участі у справі його представника, приймати участь у справі, зокрема подати апеляційну скаргу з дотриманням процесуальних строків, може його керівник, член виконавчого органу, інша особа, уповноважена діяти від його імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи.
Зважаючи на викладене, зазначені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження причини не поважними, оскільки не є непереборними, а залежали виключно від волевиявлення скаржника.
За таких обставин, колегія суддів не вбачає підстав для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження в разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Приймаючи до уваги те, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не підлягає задоволенню, суд вважає за необхідне відмовити у відкритті апеляційного провадження.
Керуючись пунктом 4 частини 1 статті 299 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено та підписано 27 листопада 2024 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя А.О. Коршун

суддя С.В. Сафронова