Справа № 420/29082/24
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2024-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

26 листопада 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради (далі - відповідач), в якому просить:

визнати неправомірними дії Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради щодо неналежного розгляду заяви від 28.08.2024 року ОСОБА_1 ;

зобов`язати Пересипську районну адміністрацію Одеської міської ради розглянути повторно заяву від 28.08.2024 року ОСОБА_1 у відповідності до висновків суду.

Ухвалою від 14.10.2024 відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

06.11.2024 до суду від відповідача надійшла заява, у якій останній просить застосувати до ОСОБА_1 заходи, визначені частиною 3 статті 45 КАС України, у вигляді залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - без розгляду. В обґрунтування своєї заяви зазначає, що у своїх процесуальних документах позивач вдалась до прояву неповаги до відповідача та безпідставних звинувачень. Прояв неповаги до відповідача з боку позивача виражається в тому, що тексти поданих позивачем процесуальних документів містять в собі образливі висловлювання відносно районної адміністрації та особисті характеристики до голови Пересипської районної адміністрації ОСОБА_3 . Використання образливих висловлювань є неприпустимим при їх оформленні.

Частинами 3-4 статті 45 КАС України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Використання ОСОБА_1 у тексті позовної заяви та відповіді на відзив неприпустимих та образливих висловлювань на адресу відповідача вказує на таке зловживання, а отже і наявність підстав для застосування до позивача заходів визначених частиною 3 статті 45 КАС України, зокрема залишення без розгляду позовної заяви.

07.11.2024 до суду від позивача надійшли пояснення щодо заяви про залишення позовної заяви без розгляду. Позивач зазначає, що жодної неповаги зі сторони позивача до відповідача, використовуючи словосполучення «Скажу відверто, напевно голова районної адміністрації Сергій Кондратюк перебуває у стані «амнезії» - немає. Також позивач вказує на те, що представник відповідача надсилає процесуальні документи ОСОБА_2 , який не є учасником по справі. Просить застосувати заходи процесуального примусу до уповноваженої особи Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради ОСОБА_4 у вигляді попередження у відповідності до ст. 144 КАС України за розголошення персональних даних іншим сторонам не учасникам судового процесу ( ОСОБА_2 , через електронний суд).

Вирішуючи вказані клопотання, суд виходить з такого.

Частинами 1, 2, 3, 5, 6 статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Так само, статтею 45 КАС України установлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

При цьому, указаною статтею визначено, що зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з приписами ч. 2-4 ст. 45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухвалення законного та обґрунтованого рішення, а також створення особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. У разі ж коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Зловживання процесуальними правами може проявлятись у тому, що особа реалізує свої процесуальні права і вчиняє передбачені процесуальним законодавством процесуальні дії, але робить це недобросовісно, на шкоду іншим особам, з метою, яка суперечить завданням адміністративного судочинства, визначеним у статті 2 КАС України.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи не можуть використовуватись ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їхніми представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню.

Зміст позовної заяви та відповіді на відзив не містить висловів на адресу відповідача, які б мали характер саме нецензурної лексики, образливих та лайливих слів. Протилежного відповідач не обґрунтував і не довів.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність ознак зловживання процесуальними правами позивачем, а відтак для залишення позовної заяви без розгляду.

Щодо клопотання позивача про застосування заходів процесуального примусу до уповноваженої особи Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради ОСОБА_4 у вигляді попередження у відповідності до ст. 144 КАС України за розголошення персональних даних іншим сторонам не учасникам судового процесу ( ОСОБА_2 , через електронний суд) суд зазначає наступне.

При зверненні з даним позовом до суду позивачем у якості третьої особи зазначено ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 14.10.2024 відмовлено у залученні в якості третьої особи ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що відповідачем до матеріалів справи долучено докази надіслання відзиву на позовну заяву та заяви про залишення позову без розгляду ОСОБА_2 , який не є учасником справи.

Відповідно до ст. 144 КАС України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Наведені позивачем обставини не є тими обставинами, які б свідчили про наявність передбачених ст.144 КАС України підстав для застосування заходів процесуального примусу, а тому у задоволенні клопотання позивача слід відмовити.

Керуючись ст. 45, 121, 144, 240, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання Пересипської районної адміністрації Одеської міської ради про залишення позовної заяви без розгляду.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.С. Пекний