Справа № 200/8024/24
Суддя: Голуб В.А.
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 листопада 2024 року Справа №200/8024/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Голуб В.А., вирішуючи питання про наявність підстав для прийняття позовної заяви та відкриття провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Протоколом автоматизованого розподілу головуючим суддею визначено Голуб В.А.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Так, позивачка, зокрема, просить суд визнати протиправними дії Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області щодо відмови у видачі довідок про суддівську винагороду для перерахунку щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці в зв`язку зі змінами прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2021 року, з 1 січня 2022 року, з 1 січня 2023 року, з 1 січня 2024 року, виходячи з базового посадового окладу судді місцевого суду, визначеного на підставі частини другої ст. 130 Конституції України, п.1 ч. 3, п. 1 ст. 4 ст. 135 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та законодавства про Державний бюджет України, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте частинами 1 та 2 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 4 цієї статті якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Суд зазначає, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивачка дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Позивачці недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення її прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду вона повинна довести той факт, що не могла дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернулась за його захистом до суду протягом 6 місяців від дати порушення її прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

На переконання суду, довічне грошове утримання є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі його розмір відомий особі, яка його отримує щомісячно. Відтак, отримання позивачкою або її представником листа, не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі, якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку тощо.

На переконання суду, позивачкою пропущено строк звернення до суду.

Проте, ОСОБА_1 до суду подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду. В обґрунтування вказаного клопотання позивачкою зазначено, що в 2021 році в Україні у зв`язку зі встановленням карантину, було неможливо приїхати з м. Краматорська до м. Слов`янська без щеплень, яке позивачка не робила. Крім того, з лютого 2022 року в країні запроваджено воєнний стан. Позивачка проживала в м. Краматорську, проте часті ракетні обстріли міста і відсутність нормальної роботи інтернету та постачання електроенергії призвели до виїзду з міста, що позначилось на життєздатності та нормальному проживанні. Позивачка вважає, що військові дії в Донецькій області, за містом її проживання, є об`єктивними та поважними причинами пропуску процесуальних строків.

Розглянувши заяву позивачки про поновлення процесуальних строків, слід зазначити наступне.

Суд наголошує, що позивачка з 2021 року мала можливість звернутися до суду засобами поштового зв`язку або в електронній формі. Крім того, з 5 жовтня 2021 року почали офіційно функціонувати окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку, які дали можливість особі звернутися до суду за будь-яких обставин, а тому посилання позивачки на обмежений рух транспорту суд вважає неприйнятними.

Щодо військових дій на території Донецької області, суд наголошує, що Касаційний адміністративний суд у справі № 320/10756/21 від 13 вересня 2022 року зазначив, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Проте, позивачкою не надано жодного доказу на підтвердження того, що вона не могла вчасно звернутись до суду у зв`язку з обставинами, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану.

На переконання суду, інститут строку звернення до адміністративного суду має на меті полегшення надання учасниками адміністративного процесу доказів, підвищує їх достовірність, а також забезпечує правову визначеність учасників спірних правовідносин.

Разом з тим, наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо звернення до суду у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення до суду з поважних причин.

Європейський суд з прав людини у справах «Стаббігс та інші проти Великобританії», «Девеер проти Бельгії» визначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Суд зауважує, що відступлення від принципу правової визначеності через відновлення строку звернення до суду виправдано лише у випадках необхідності при обставинах істотного і непереборного характеру.

При оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення суд враховує: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі.

Водночас навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа «Олександр Шевченко проти України», п. 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

Суд також зауважує, що посилання позивачки на те, що позовна заява в частині вимог, що стосується з травня 2024 року (6 місяців), відповідає вимогам ст.ст.160, 161, 172 КАС України і тому суд в цій частині може відкрити провадження по справі, суд вважає помилковими, адже ОСОБА_1 не заявляє позовних вимог саме з травня 2024 року, а просить суд зобов`язати відповідача видати довідки станом на 01 січня відповідного року.

З огляду на те, що позивачкою не надано жодного доказу на підтвердження поважності причин пропуску нею строку звернення до суду, суд доходить висновку, що клопотання позивачки про поновлення пропущеного строку звернення не підлягає задоволенню, а позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 42, 46, 123, 160, 171, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання позивачки про поновлення пропущеного строку - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Донецькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, протягом якого позивачка має надати суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із обґрунтуванням поважності причин його пропуску.

У разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, вона повертається позивачці.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивачки права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.А. Голуб