Справа № 380/3459/23
Суддя: Мікула Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2024-11-27 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2024 рокуЛьвівСправа № 380/3459/23 пров. № А/857/5672/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді - Мікули О. І.,

суддів - Ніколіна В. В., Пліша М. А.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Західного офісу Держаудитслужби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2024 року у справі №380/3459/23 за адміністративним позовом Відділу освіти Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, -

суддя в 1-й інстанції Грень Н. М.,

час ухвалення рішення 31 січня 2024 року,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

в с т а н о в и в:

Позивач Відділ освіти Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області звернувся в суд з позовом до відповідача Західного офісу Держаудитслужби, в якому просив визнати протиправним та скасувати Висновок Державної аудиторської служби України Західного офісу держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а, яка проведена Відділом освіти Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2024 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано пункт 2 Розділу ІІ Висновку Західного офісу Держаудитслужби від 06 лютого 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а в частині встановлення порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей 1178, а також пункт 3 Розділу ІІ Висновку Західного офісу Держаудитслужби від 06 лютого 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а в частині зобов`язання вжити заходи, визначені у пункті 47 Особливостей №1178, вжити заходи (зокрема, проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) щодо недопущення у подальшому порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 при розміщенні та оприлюдненні інформації про закупівлю. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального права та підлягає скасуванню, покликаючись на те, що за результатами моніторингу встановлено, що під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) Замовником не зазначено в інформації щодо коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку №1082. За результатами моніторингу встановлено, що під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) Замовником не зазначено коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку №1082, пункту 24 Особливостей №1178 та частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону про закупівлі. Варто зазначити, що назва номенклатурної позиції предмета закупівлі «Бензин А-95 і Дизельне паливо», проте Позивачем не зазначено код товару, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції 09132000-3 «Бензин», 09134200- 9 «Дизельне паливо», а натомість зазначено код ДК 021:2015:09130000-9: Нафта і дистиляти. Отже, Висновок Західного офісу в цій частині є обґрунтованим та правомірним. Також відповідач зазначає, що враховуючи виявлені в ході проведення моніторингу порушення, Західний офіс Держаудитслужби у Висновку зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, а саме: на 5 усунення порушення вимог пунктів 40 та 41 Особливостей №1178 та частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону вжити заходи, визначені у пункті 47 Особливостей №1178. Дана норма є безальтернативною і якщо певне порушення вимог чинного законодавства було допущено, торги повинні бути відмінені. Також відповідач наголошує, що позивачем торги не відмінено, укладено договір від 10 лютого 2023 року №24ПТ-3410/23 року, який станом на 04 березня 2024 року не розірвано та виконано сторонами в повному обсязі, у електронній системі закупівель міститься звіт про виконання договору, отже Західним офісом Держаудитслужби як суб`єктом владних повноважень не порушено прав, свобод або охоронюваних законом інтересів позивача. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Відзив на апеляційну скаргу позивачем поданий не був. Відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду

Справа розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що Відділом освіти Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області проведено закупівлю за ID: UA-2023-01-17-012244-a по предмету «Бензин А 95, дизельне паливо (код за CPV ДК 021:20-9 - Нафта і дистиляти). Процедура закупівлі - відкриті торги з особливостями. Товариство з обмеженою відповідальністю «ОККО-ПОСТАЧ» визначено переможцем таких торгів та укладено договір.

Західний офіс Держаудитслужби провів моніторинг процедури закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а, здійсненої Відділом освіти Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області. Предмет закупівлі: Бензин А-95, 437200 UAH, 09130000-9, ДК021, 700, літр Дизельне пальне, 437200 UAH, 09130000-9, ДК021, 7300, літр.

За результатами моніторингу складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 06 лютого 2023 року (далі - Висновок моніторингу, оскаржений висновок). Моніторинг тривав з 01 лютого 2023 року по 06 лютого 2023 року.

Розділом 2 констатуючої частини Висновку моніторингу встановлено:

- за результатами моніторингу встановлено, що під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) Замовником не зазначено в інформації щодо коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку №1082. За нормами пункту 24 Особливостей №1178 замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11 червня 2020 року №1082, та цих Особливостей оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Відповідно до норм пункту 28 Особливостей №1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей. При цьому у пункті 35 Особливостей №1178 (в редакції Постанови КМУ №1495 від 30 грудня 2022 року) відкриті торги проводяться без застосування електронного аукціону. Водночас, проведеним моніторингом встановлено, що у тендерній документації Замовника (пункт 1 розділу 5) зазначено, що розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону 0,5%. Інформація щодо розміру мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону (2186,00 грн) вказана і в оголошенні про проведення відкритих торгів. Також у пункті 2 частини другої статті 22 Закону визначено, що у тендерній документації зазначаються один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. За нормою пункту 44 Особливостей №1178 замовник зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію переможця процедури закупівлі в разі, коли наявні підстави, визначені статтею 17 Закону (крім пункту 13 частини першої статті 17 Закону). Одночасно, відповідно до підпункту 3 пункту 41 Особливостей №1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону, з урахуванням пункту 44 цих особливостей. При цьому, у пункті 44 Особливостей №1178 визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та частиною другою статті 17 Закону. Вимога щодо надання переможцем процедури закупівлі замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених іншими пунктами частини першої, окрім пунктів 3, 5, 6 і 12, у пункті 44 Особливостей №1178 відсутня. Водночас моніторингом встановлено, що у тендерній документації (пункті 3.1 Додатку №1 до тендерної документації) Замовником встановлено вимогу та визначено спосіб надання переможцем інформації про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, визначених пунктом 3 частини першої статті 17 Закону, що суперечить нормам пунктів 28 та 44 Особливостей №1178. Відповідно до пункту 6 (Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі) розділу 3 тендерної документації Замовника зазначено, що вимоги до предмета закупівлі (технічні, якісні та кількісні характеристики) згідно з пунктом третім частини другої статті 22 Закону зазначено в Додатку 2 до тендерної документації. Так, за вимогою пункту 3 Додатку №2 (інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі технічні вимоги до предмета закупівлі) до тендерної документації у складі пропозиції учасник подає гарантійний лист наявності на об`єкті автомобільного бензину А-95 та дизельного палива. Крім цього, у Додатку №2 до тендерної документації визначено, що для підтвердження відповідності пропонованого Учасником товару технічним вимогам до предмета закупівлі, учасник подає у складі пропозиції гарантійний лист, складений в довільній формі, в якому учасник гарантує, що товар за предметом закупівлі, запропонований учасником у складі тендерної пропозиції, не буде ввезений на митну територію України в митному режимі імпорту товарів з Російської Федерації. Учасником ТОВ «ОККО-ПОСТАЧ» у складі тендерної пропозиції не надано гарантійного листа щодо одночасної наявності на об`єкті автомобільного бензину А-95 та дизельного палива. Моніторингом встановлено, що Замовник розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у тендерній пропозиції учасника ТОВ «ОККО-ПОСТАЧ», а саме: подати гарантійний лист згідно пункту 3 Додатку №2 до тендерної документації «Одночасна наявність на об`єкті Учасника: автомобільного бензину А-95 та дизельного пального (подати гарантійний лист)». Згідно з частиною шістнадцятою статті 29 Закону повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію: 1) перелік виявлених невідповідностей; 2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності; 3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей. Однак, на порушення вимог частини шістнадцятої статті 29 Закону, опубліковане Замовником повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей не містить переліку виявлених невідповідностей. Відповідно до абзацу першого пункту 40 Особливостей №1178, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. При цьому, абзацом другим пункту 40 Особливостей №1178 визначено, що під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерній пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Таким чином, відповідно до вищевказаної норми Особливостей №1178, у разі виявлення замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі невідповідності в інформації та/або документах про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції, такі невідповідності не підлягають усуненню. Отже, повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у тендерній пропозиції ТОВ «ОККО-ПОСТАЧ» щодо інформації та/або документах про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції (технічні вимоги до предмета закупівлі), розміщено Замовником на порушення норм пункту 40 Особливостей №1178. Як наслідок, на порушення підпункту 2 пункту 41 Особливостей №1178 Замовником не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «ОККО-ПОСТАЧ», яка станом на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій та їх розкриття не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації внаслідок не надання учасником у складі тендерної пропозиції відповідного документу згідно з вимогами Додатку 2 (Інформація про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі) до тендерної документації Замовника. Проте, на порушення вимог пункту 41 Особливостей №1178 та частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, Замовником не було відхилено тендерну пропозицію ТОВ «ОККО-ПОСТАЧ», а визначено його переможцем та опубліковано повідомлення про намір укласти з ним договір про закупівлю. Слід зазначити, що відповідно до пункту 47 Особливостей №1178 замовник відміняє відкриті торги у разі, зокрема, неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель.

У пункті 2 Розділу ІІ "Констатуюча частина" Висновку моніторингу, за результатами аналізу питання розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей №1178. За результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону та Особливостям №1178 встановлено порушення вимог пунктів 28 та 44 Особливостей №1178, пункту 2 частини другої статті 22 Закону та частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції, а також відповідності повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей вимогам Закону та Особливостей №1178, своєчасності його розміщення та виконання учасником встановлено порушення вимог пункту 40 та підпункту 2 пункту 41 Особливостей №1178. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності умов договору вимогам тендерної документації та умовам тендерної пропозиції переможця порушень не встановлено.

У пункті 3 Розділу ІІ "Констатуюча частина" Висновку моніторингу зазначено таке: «з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, а саме на усунення порушення вимог пунктів 40 та 41 Особливостей №1178 та частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону вжити заходи, визначені у пункті 47 Особливостей №1178. Крім того, вжити заходи (зокрема, проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) щодо недопущення у подальшому порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 при розміщенні та оприлюдненні інформації про закупівлю. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень».

Вважаючи вказаний висновок відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з того, що наявні достатні правові підстави для визнання протиправним та скасування пункту 2 Розділу ІІ Висновку Західного офісу Держаудитслужби від 06 лютого 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а в частині визначення про наявність порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей 1178, а також пункту 3 Розділу ІІ Висновку Західного офісу Держаудитслужби від 06 лютого 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а про зобов`язання вжити заходи, визначені у пункті 47 Особливостей №1178. Також позивачу необхідно вжити заходи (зокрема, проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) щодо недопущення у подальшому порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 при розміщенні та оприлюдненні інформації про закупівлю.

Колегія суддів зазначає, що апелянт оскаржує рішення в частині задоволених позовних вимог, тому з врахуванням ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Даючи правову оцінку висновкам суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог, колегія суддів вважає, що такий відповідає нормам матеріального права та фактичним обставинам справи і є правильним, законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-XII від 26 січня 1993 року (далі - Закон №2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

За змістом ч.1,2 ст.2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Стаття 5 Закону №2939-XIІ передбачає, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до п.1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з пп.3 п.4 Положення №43 Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Вимогами п.7 Положення №43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

З системного аналізу наведених вище правових норм вбачається, що чинне законодавство надає органу державного фінансового контролю право здійснення контролю за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства право на пред`явлення обов`язкових до виконання вимог щодо усунення таких правопорушень та визначає процедуру звернення органу державного фінансового контролю до суду, проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

За змістом п.14 ч.1 ст.1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (з наступними змінами і доповненнями тут і далі в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №922-VIII) моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Статтею 5 Закону №922-VIII визначено принципи здійснення публічних закупівель та недискримінація учасників. Так, закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з ч.5 ст.8 Закону №922-VIII протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За змістом ч.6 ст.8 цього Закону за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до ч.7 ст.8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися і додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з ч.8 ст.8 Закону №922-VIII замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, усунення виявлених порушень.

За змістом ч.10 ст.8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідно до ч.11 ст.8 Закону №922-VIII якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, в оскаржуваному висновку Розділом 2 констатуючої частини встановлено порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей №1178, а також у пункті 3 Розділу ІІ "Констатуюча частина" Висновку моніторингу зазначено наступне: «з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, а саме: на усунення порушення вимог пунктів 40 та 41 Особливостей №1178 та частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону вжити заходи, визначені у пункті 47 Особливостей №1178. Крім того, вжити заходи (зокрема, проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) щодо недопущення у подальшому порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 при розміщенні та оприлюдненні інформації про закупівлю. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень».

Відповідно до норм частини 3-7 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення Закону (в редакції Закону №2526-IX від 16 серпня 2022 року) постановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Згідно з пунктом 24 Особливостей №1178 замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11 червня 2020 року №1082, та цих особливостей оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

В оскаржуваному висновку відповідачем не наведено жодних обґрунтувань про порушення позивачем пункту 24 Особливостей №1178 щодо оприлюднення в електронній системі закупівель оголошення про проведення відкритих торгів та тендерної документації не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій та не надано жодних доказів на їх підтвердження.

Колегія суддів апеляційного суду критично оцінює висновок відповідача в частині порушення позивачем пункту 24 Особливостей №1178, оскільки таке не підтвердилося у процесі розгляду справи.

Вимогами пункту 14 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 липня 2020 року за №610/34893 (далі - Порядок №1082), визначено, що під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим-четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо назви товару кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, а також коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Відповідно до інформації про предмет закупівлі, оприлюдненої в електронній системі закупівель, Замовник зазначив вид предмету закупівлі: товари - бензин А-95, дизельне паливо, класифікатор та код: ДК 021:2015:09130000-9: Нафта і дистиляти.

Водночас, Національний класифікатор України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року №1749, містить наступні номенклатурні позиції щодо товару, який є предметом досліджуваної закупівлі, зокрема, 09132000-3 «Бензин», 09134200-9 «Дизельне паливо».

Як встановлено результатами моніторингу, під час розміщення та оприлюднення інформації щодо предмета закупівлі (оголошення про проведення відкритих торгів) Замовником не зазначено в інформації щодо коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку №1082.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року №1749 «Про затвердження національного класифікатора України ДК 021:2015 та скасування національного класифікатора України ДК 021:2007» затверджено національний класифікатор України «Єдиний закупівельний словник», який базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр. Код складається з 8 цифр.

Пунктом 3 Наказу передбачено, що предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.

Отже, виявлене відповідачем порушення фактично ґрунтується на не зазначенні коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі, стосовно такого товару, який є предметом досліджуваної закупівлі, зокрема, 09132000-3 «Бензин», 09134200-9 «Дизельне паливо».

Як правильно зазначив суд першої інстанції, що зазначення цього коду жодним чином не впливає на проведення тендеру, а тому Висновок відповідача щодо порушення вимоги пункту 14 Порядку №1082 має формальний характер.

Колегія суддів наголошує, що позиція відповідача у спірному випадку про те, що Замовником не зазначено в інформації щодо коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі, чим порушено вимоги пункту 14 Порядку №1082, є надмірним формалізмом, який не має визначального юридичного значення у цілому.

Згідно з вимогами пункту 47 Особливостей №1178 замовник відміняє відкриті торги у разі неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель.

Як правильно звернув увагу суд першої інстанції, нормами Закону України №922-VIII не передбачено відміну торгів замовником, визнання їх такими, що не відбулися, чи розірвання договору про закупівлю замовником в односторонньому порядку за вимогою органу державного фінансового контролю після укладення договору.

Також матеріалами справи стверджується, що процедура закупівель проведена, між сторонами виникли договірні відносини.

Верховний Суд у постанові від 26 січня 2023 року по справі №400/3947/20 вказав, що чинним законодавством не передбачено відхилення замовником тендерної пропозиції учасника торгів після визнання його переможцем. Верховний Суд зазначає, що відповідач, як територіальний орган державної аудиторської служби України, був вправі спостерігати за кожним етапом закупівлі шляхом аналізу інформації про неї за допомогою електронної системи закупівель. У цьому випадку, офіс держаудитслужби не скористався своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливлює своєчасне реагування позивача на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі. Верховний Суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.

Колегія суддів зазначає, що зазначені відповідачем у висновку порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей №1178 носять виключно формальний характер та не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції, при цьому, втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів), однак у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про відхилення переможної пропозиції.

Таким чином, аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи у їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що наявні достатні правові підстави для визнання протиправним та скасування пункту 2 Розділу ІІ Висновку Західного офісу Держаудитслужби від 06 лютого 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а в частині визначення про наявність порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей 1178, а також пункту 3 Розділу ІІ Висновку Західного офісу Держаудитслужби від 06 лютого 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а про зобов`язання вжити заходи, визначені у пункті 47 Особливостей №1178, а тому суд першої інстанції правильно визначив спосіб захисту порушеного права позивача шляхом скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UA-2023-01-17-012244-а в частині виявлених порушень, а саме: порушення вимог пункту 14 Порядку №1082 та пункту 24 Особливостей №1178, а також пункту 3 Розділу ІІ Висновку Західного офісу Держаудитслужби від 06 лютого 2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-01-17-012244-а про зобов`язання вжити заходи, визначені у пункті 47 Особливостей №1178.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Крім того, колегія суддів зазначає, що інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, крім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Колегія суддів зауважує, що, оскільки рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2024 року у справі №380/3459/23 в решті позовних вимог не оскаржується в апеляційному порядку, тому колегія суддів вважає недоцільним виходити за межі апеляційної скарги та переглядати оскаржуване рішення в цій частині.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

З врахуванням вищенаведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про підставність позовних вимог у частині їх задоволення, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст.316 КАС України апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Оскільки колегія суддів залишає без змін рішення суду першої інстанції, то відповідно до ч.6 ст.139 КАС України понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ст.139, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Західного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 січня 2024 року у справі №380/3459/23 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя О. І. Мікула
судді В. В. Ніколін
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 27 листопада 2024 року.