Справа № 460/12899/24
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2024-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань залишення позову без розгляду
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гудими Н.С. розглянувши адміністративну справу за позовом
доВійськової частини НОМЕР_1
про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності щодо відмови у здійсненні перерахунку і виплати грошового забезпечення за період з 30.01.2020 по 07.09.2022, виплати грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2022 роки з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 01.01.2020 та множенням на відповідний тарифний коефіцієнт, та зобов`язання здійснити відповідний перерахунок і виплату грошового забезпечення і грошової допомоги на оздоровлення за спірний період.
22.11.2024 на адресу суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач одночасно заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду з цим позовом.
Перевіривши матеріали справи, а також оцінюючи доводи відповідача, наведені у клопотанні про залишення позову без розгляду, суд виходить з такого.
За правилами ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частини п`ята статті 122 КАС України).
За загальним правилом пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство належить застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі.
Водночас у КАС України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.
Так, за правилами ст.233 КЗпП України (у редакції, чинній з 19.07.2022) працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).
При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Встановлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналізуючи зміст ст.122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Як свідчать матеріали справи, ОСОБА_1 з 07.09.2022 звільнений з військової служби та виключений зі списків особового складу частини та всіх видів забезпечення.
Поряд з цим, про суми нарахованого і виплаченого грошового забезпечення за період з 30.01.2020 по 07.09.2022 та грошової допомоги на оздоровлення за 2020-2022 роки позивач дізнався з письмової відповіді відповідача на його запит 22.10.2024. Жодних доказів одержання позивачем до 22.10.2024 від відповідача такого письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні, відповідачем суду не надано і матеріали справи не містять.
Водночас матеріалами справи стверджено, що позивач звернувся до суду з цим позовом 25.10.2024, а отже з дотриманням тримісячного строку звернення, визначеного ч.2 ст.233 КЗпП України.
За таких обставин, суд дійшов висновку, що правові підстави, передбачені ст.240 КАС України, для залишення позовної заяви в цій справі без розгляду відсутні, а клопотання відповідача необґрунтоване та не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 121, 240, 243, 256, 294 КАС України, суд

У Х В А Л И В :
В задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений дата 26 листопада 2024 року

Суддя Н.С. Гудима