Справа № 592/19347/24
Суддя: Костенко В. Г.
Дата ухвалення: 2024-11-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/592/186/24
УХВАЛА

28 листопада 2024 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі головуючого судді Костенко В.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення ,

ВСТАНОВИВ:

22.11.2024 позивач через «Електронний суд» звернувся до суду з позовною заявою й просить скасувати постанову серії ЕНА №2963920 від 02.09.2024.

З заяви вбачається, що у ній не зазначений відповідач, його назву, відомості про ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. Також у заяві чи до неї не подано клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Верховний Суд у своїй постанові від 17.09.2020 у справі №742/2298/17 сформував правову позицію про те, що відповідачем у справах про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Позивач не врахував зазначену правову позицію та невірно визначив належного відповідача Департаменту патрульної поліції.

Згідно ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з ч. 3 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Згідно ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Згідно ч. 5 статті позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно ч. 2 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Згідно ч. 5 ст. 94 КАС України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Наведені норми закону встановлюють певні вимоги до позовної заяви, яка подається до адміністративного суду. Вимоги є обов`язковими для позивача та суду, що врешті необхідно для належного, всебічного розгляду справи. Відповідачем у даній категорії справ може бути лише юридична особа, відповідний орган державної влади.

Натомість позивач у позовній заяві відповідачем залучив фізичну особу.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з положенням частини шостої статті ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Наведені норми визначають певний обмежений строк звернення до адміністративного суду. Разом з цим закон зобов`язує позивача при пропуску такого строку подати клопотання про його поновлення.

З позовної заяви вбачається, що позивач звернувся до суду 22.11.2024 з позовом про скасування постанови від 02.09.2024. Згідно наведених положень ч. 2 ст. 286 КАС України вбачається, що десятиденний строк оскарження постанови закінчився 12.09.2024. Станом на 22.11.2024 пройшло більше двох місяців, але позивач не подав клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

З наведеного у сукупності вбачається, що подана заява не відповідає зазначеним вимогам п. 2 ч. 2 ст. 160, ч. 6 ст. 161 КАС України, всупереч яким, позивач не зазначив відповідача його ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, не подав клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, докази на підтвердження обставин поважності причин пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких умов суд вважає, за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати усунути вказані недоліки, а саме, скласти нову позовну заяву у якій визначити належного відповідача та зазначити відомості про нього згідно п. 2 ч. 2 ст. 160 КАС України, подати клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Позивачу слід роз`яснити, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною. Залишення позовної заяви без руху не є перешкодою для звернення до суду, а необхідністю приведення позивача до виконання вимог закону та сприяє доступу до правосуддя і розгляду справи у строк та порядок визначені законом.

Також слід звернути увагу позивача на недотримання положень закону у частині клопотання про витребування доказів у відповідача.

Згідно з ч. 1 ст. 79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Проте у позовній заяві не зазначено, які заходи вживав позивач, щоб отримати копії відеозаписів та чи намагався позивач у порядку ст. 268 КпАП України ознайомитися з матеріалами справи в поліції, зробити копії тощо.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 79, 94, 169 КАС України

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, залишити без руху, запропонувавши у п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки, про що повідомити і пояснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.Г. Костенко