Справа № 520/20568/23
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2024-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2024 р. Справа № 520/20568/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Русанової В.Б. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.08.2024, головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М., м. Харків, повний текст складено 21.08.24 по справі № 520/20568/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СХІДБУДТРАНСГАЗ"

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю «СХІДБУДТРАНСГАЗ» (далі по тексту ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту ГУ ДПС в Харківській області, відповідач), у якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення від 12.06.2023 №0/16123/0416 на загальну суму 217 307, 59 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення від 28.06.2023 №0/18595/0416 на загальну суму 6 156, 00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкову вимогу від 25.05.2023 № 0-2040 на загальну суму 10 178, 00 грн;

- стягнути з відповідача сплачений позивачем судовий збір;

- стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу на користь позивача.

В обґрунтування позовних вимог послався на протиправність та безпідставність винесених ГУ ДПС в Харківській області податкових повідомлень рішень від 12.06.2023 № 0/16123/0416 на загальну суму 217 307, 59 грн, від 28.06.2023 № 0/18595/0416 на загальну суму 6 156, 00 грн та податкової вимоги від 25.05.2023 № 0-2040 на загальну суму 10 178, 00 грн, як таких, що базуються на помилкових, зроблених з перевищенням повноважень висновках акту перевірки, оскільки ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» при веденні господарської діяльності було дотримано всіх вимог чинного законодавства України, у тому числі своєчасно складено та зареєстровано усі податкові накладні за період, що перевірявся.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 у справі № 520/20568/23 позовну заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "СХІДБУДТРАНСГАЗ" (просп. Московський, буд. 283, оф. 9,м. Харків,61106, код 42172933) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення рішення від 12.06.2023 №0/16123/0416 на загальну суму 217 307, 59 грн.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення рішення від 28.06.2023 №0/18595/0416 на загальну суму 6 156, 00 грн.

Визнано протиправним та скасовано податкову вимогу від 25.05.2023 №0-2040 на загальну суму 10 178, 00 грн.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (вул. Пушкінська, б. 46, м. Харків, 61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СХІДБУДТРАНСГАЗ" (просп. Московський, буд. 283, оф. 9,м. Харків,61106, код 42172933), судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2803 (дві тисячі вісімсот три) гривні 70 копійок.

Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність, необґрунтованість, неправильне застосування судом норм матеріального права, зокрема, статті 201 Податкового кодексу України (далі ПК України), з викладенням висновків, які не відповідають обставинам справи, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 у справі № 520/20568/23 та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» відмовити у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про правомірність нарахування ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» на підставі оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 12.06.2023 № 0/16123/0416 штрафних санкцій у розмірі 217 307, 59 грн за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН, оскільки згідно з вимогами абзацу вісімнадцятого підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, з урахуванням змін, внесених Законом України від 12 травня 2020 року № 2260-ІХ «Про внесення змін до ПК України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Наполягав, що з огляду на те, що позивачем на виконання вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України, з урахуванням змін, внесених Законом України від 13.12.2022 № 2836-ІХ «Про внесення змін до ПК України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України» та Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 (далі по тексту Порядок № 225), заява та документи (копії документів), інформація про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, не надавалися, контролюючий орган мав право застосувати до позивача штрафні санкції за порушення вимог податкового законодавства.

Враховуючи, що позивачем сплачено узгоджену суму грошового зобов`язання по податковій декларації з податку на прибуток підприємства за 1 квартал 2022 року з порушеннями граничного строку, передбаченого пунктом 57.1 статті 57 ПК України, наполягав на законності та обґрунтованості винесеного податкового повідомлення рішення від 28.06.2023 №0/18595/0416 на загальну суму 6 156,00 грн.

Обґрунтовуючи правомірність винесеної податкової вимоги від 25.05.2023 №0-2040 на загальну суму 10 178,00 грн пояснив, що остання була сформована на підставі не сплачених узгоджених сум податкових зобов`язань по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) КБК 14010100 (податковий борг у сумі 8138 грн) та податкового боргу у сумі 2040 грн, за податковим повідомленням рішенням № 10 від 19.01.2022 з терміном сплати до 10.02.2022, які є чинним та не оскарженим.

Обґрунтовуючи правомірність винесеної податкової вимоги від 25.05.2023 № 0-2040 на загальну суму 10 178,00 грн пояснив, що остання була сформована на підставі не сплачених узгоджених сум податкових зобов`язань по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) КБК 14010100 за податковим повiдомленням-рiшенням (форма ПС) № 00/3258/0416 вiд 27.02.2023 з терміном сплати 04.04.2023 на суму 7 118,00 грн, податковим повiдомленням-рiшенням (форма ПС) № 00/7422/0416 вiд 07.04.2023 з терміном сплати 17.05.2023 у сумі 1 020,00 грн, у зв`язку з чим виник податковий борг у сумі 8138 грн та за податковим повiдомленням-рiшенням № 10 від 19.01.2022 з терміном сплати до 10.02.2022, внаслідок чого виник податковий борг у сумі 2040 грн; вказані податкові повідомлення рішення не оскаржені та є чинними.

Позивач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за період виписки: лютий, березень, грудень 2022 року, січень, лютий 2023 року по ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» та складено акт від 12.05.2023 № 13871/20-40-04-16-03/42064915, на підставі якого винесено податкове повідомлення-рішення від 12.06.2023 № 0/16123/0416 на суму 217 307,59 грн.

Окрім того, Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку щодо порушення термінів сплати з податку на прибуток за 1 квартал 2022 року ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» та складено акт від 07.06.2023 № 17936/20-40-04-16-05/42172933, на підставі якого винесено податкове повідомлення-рішення від 28.06.2023 № 0/18595/0416 на суму 6 156 грн.

Також, Головним управлінням ДПС у Харківській області винесено податкову вимогу від 25.05.2023 № 0-2040, за змістом якої станом на 24.05.2023 у ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» наявний податковий борг у сумі 10 178 гривень.

Актом перевірки від 12.05.2023 №13871/20-40-04-16-03/42064915, встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, передбачених абзацом 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України за відсутності дотримання вимог розділу V підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України.

Позивач зазначає, що ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» за перевіряємий період мало господарські взаємовідносини з Акціонерним товариством «Укргазвидобування, філія газопромислового управління «Полтавагазвидобування» акціонерного товариства «Укргазвидобування» та КОНСОРЦУМ «СОЮЗ БУД».

В межах здійснення господарських відносин позивачем було складено та направлено на реєстрацію з порушенням терміном реєстрації наступні податкові накладні: № 1 від 02.02.2023, № 2 від 21.02.2023, № 3 від 16.12.2022, № 4 від 19.12.2022, № 4 від 05.01.2023, № 14 від 05.01.2023, № 15 від 05.01.2023, № 19 від 16.01.2023, № 20 від 31.01.2023, № 23 від 05.01.2023, № 3 від 21.02.2023, № 4 від 21.02.2023, № 22 від 31.01.2023, № 5 від 21.02.2023, № 8 від 24.01.2023, № 2 від 03.01.2023, № 10 від 24.01.2023, № 3 від 03.01.2023, № 7 від 24.01.2023, № 6 від 24.01.2023, № 5 від 24.01.2023, № 1 від 03.01.2023.

Не погодившись із рішеннями контролюючого органу, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з протиправності податкових повідомлень-рішень від 12.06.2023 № 0/16123/0416, від 28.06.2023 №0/18595/0416 щодо застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, оскільки на день прийняття таких рішень вже набули чинності зміни внесені Законом України «Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» № 2876-ІХ від 12.01.2023 до ПК України в частині доповнення підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України пунктами 89 та 90, які пом`якшили відповідальність платника на період дії воєнного стану, а тому з урахуванням триваючого воєнного стану на території України, підлягали застосуванню штрафні санкції у розмірах, визначених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а не пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України.

Пославшись на положення пункту 109.3 статті 109 ПК України, за змістом яких необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи, при цьому тягар доведення хибності (відсутності правових підстав) обраного платником варіанту поведінки покладається законом на контролюючий орган, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що відповідачем при прийнятті спірних податкових повідомлень-рішень та податкової вимоги не враховано вказані обставини та не доведено наявності у діях платника податку ознак вини.

З огляду на вищевикладене, врахувавши те, що строки сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток та строки реєстрації податкових накладних були порушені позивачем у зв`язку із пошкодженням офісу ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» внаслідок ведення в м. Харків воєнних (бойових) дій, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Судом зазначено, що податкова вимога була сформована контролюючим органом в автоматичному режимі на підставі даних ІКС «Податковий блок» у зв`язку з наявністю у підприємства податкового боргу, однак податковим органом не враховано, що у ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» на момент винесення податкової вимоги були відсутні не сплачені узгоджені грошові зобов`язання, оскільки такі перебували на оскарженні або були сплачені, що зумовило задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 111.2 статті 112 ПК України фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з цим Кодексом, застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, може застосовуватися у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи а зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до абз. 1 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

При цьому, згідно з абз. 4 пункту 201.10 статті 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За змістом абз. 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Із аналізу викладених приписів ПК України можна дійти висновку, що продавець товарів/послуг зобов`язаний зареєструвати в ЄРПН податкові накладні з дотриманням строків, встановлених абз. 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України.

За своєю правовою природою норма, викладена в абз. 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України, є нормою зобов`язального характеру (норма-припис), а отже має існувати норма, яка передбачає відповідальність за невиконання платником податку зобов`язання у вигляді обов`язку реєстрації податкової накладної.

Положеннями статті 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної. Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.

Так, згідно із пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами а - г цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

У разі порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень, при реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість;

податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою;

податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;

податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;

Системний аналіз викладених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника прогресивної шкали штрафу в залежності від кількості днів порушення строку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, а також штрафу за відсутність реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування.

При цьому, податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

З 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року на всій території України було встановлено карантин відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"(із змінами), від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів", від 22 липня 2020 року №641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", від 09 грудня 2020 року №1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року.

Пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду із 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду із 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Таким чином, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Водночас, пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України містить чітку вказівку на темпоральний критерій його застосування із 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Таким чином, законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідний період.

Постановою від 27 червня 2023 року № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Разом з тим, до завершення карантину Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі по тексту - Закон № 2118-IX).

Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Зокрема, підпунктами 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Законом № 2142-IX від 24 березня 2022 року внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».

Законом України від 12.05.2022 № 2260-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" (далі Закон № 2260-ІХ), який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Так, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України (підлягає застосуванню з 27.05.2022) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України» від 13 грудня 2022 року № 2836-IX (далі Закон № 2836-IX), який набрав чинності 03 січня 2023 року, підпункт 69.1 викладено у новій редакції, зокрема відповідно до абзаців третього п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:

реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.

реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року.

Згідно з підпунктом 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України в редакції Закону № 2260-IX від 12.05.2022 платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Положеннями абз. 18 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України в редакції Закону № 2260-IX від 12.05.2022 визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Отже, вищенаведеною нормою права, яка підлягає застосуванню з 27.05.2022, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

З огляду на наведене вище правове регулювання спірних правовідносин колегія суддів зазначає, що платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в період дії мораторію, запровадженого пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а саме з 01 березня 2020 року по 26 травня 2022 року (тобто до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану") за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 16.04.2024 по справі № 460/21543/23.

Разом з цим, у контексті застосування до спірних правовідносин пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України правове значення має саме факт вчинення відповідного порушення, складом, якого, в даному випадку, є порушення строку реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оскільки податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної в ЄРПН, то у випадку коли податкова накладна/розрахунок коригування складена(ий) в період дії мораторію, а зареєстрована(ий) в ЄРПН після скасування дії мораторію (тобто після 26 травня 2022 року), відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується за період у якому підстави для звільнення від відповідальності перестали існувати.

В той же час, як зазначено вище, пунктом 69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (з урахуванням змін, внесених Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-IX) установлено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.

Отже, якщо податкові накладні/розрахунки коригування складені платником в період з 01 лютого по 31 травня 2022 року, а зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку після 15 липня 2022 року, у контролюючого органу є підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

В період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами ПК України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» цього кодексу.

Колегією суддів встановлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області проведена камеральна перевірка ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами проведеної перевірки було виявлено порушення термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН за лютий, березень, грудень 2022 року, січень, лютий 2023 року.

За змістом наданого розрахунку встановлено реєстрацію з порушенням строку наступним накладних:

- № 2 від 31.03.2022 кількість днів затримки 4, дата фактичної реєстрації 18.07.2022;

- № 6 від 28.02.2022 кількість днів затримки 4, дата фактичної реєстрації 18.07.2022;

- № 3 від 16.12.2022 кількість днів затримки 17, дата фактичної реєстрації 01.02.2023;

- № 4 від 19.12.2022 кількість днів затримки 18, дата фактичної реєстрації 02.02.2023;

- № 7 від 16.12.2022 кількість днів затримки 79, дата фактичної реєстрації 04.04.2023;

- № 6 від 16.12.2022 кількість днів затримки 79, дата фактичної реєстрації 04.04.2023;

- № 4 від 05.01.2023 кількість днів затримки 3, дата фактичної реєстрації 03.02.2023;

- № 5 від 24.01.2023 кількість днів затримки 17, дата фактичної реєстрації 07.03.2023;

- № 1 від 03.01.2023 кількість днів затримки 35, дата фактичної реєстрації 07.03.2023;

- № 3 від 03.01.2023 кількість днів затримки 34, дата фактичної реєстрації 06.03.2023;

- № 9 від 24.01.2023 кількість днів затримки 17, дата фактичної реєстрації 07.03.2023;

- № 10 від 24.01.2023 кількість днів затримки 18, дата фактичної реєстрації 08.03.2023;

- № 6 від 24.01.2023 кількість днів затримки 18, дата фактичної реєстрації 09.03.2023;

- № 2 від 03.01.2023 кількість днів затримки 37, дата фактичної реєстрації 09.03.2023;

- № 11 від 24.01.2023 кількість днів затримки 16, дата фактичної реєстрації 09.03.2023;

- № 8 від 24.01.2023 кількість днів затримки 19, дата фактичної реєстрації 09.03.2023;

- № 7 від 24.01.2023 кількість днів затримки 19, дата фактичної реєстрації 09.03.2023;

- № 14 від 05.01.2023 кількість днів затримки 72, дата фактичної реєстрації 13.04.2023;

- № 15 від 05.01.2023 кількість днів затримки 73, дата фактичної реєстрації 14.04.2023;

- № 1 від 02.02.2023 кількість днів затримки 59, дата фактичної реєстрації 03.05.2023;

- № 2 від 21.02.2023 кількість днів затримки 47, дата фактичної реєстрації 04.05.2023;

- № 3 від 21.02.2023 кількість днів затримки 48, дата фактичної реєстрації 05.05.2023;

- № 4 від 21.02.2023 кількість днів затримки 48, дата фактичної реєстрації 05.05.2023;

- № 20 від 31.01.2023 кількість днів затримки 74, дата фактичної реєстрації 03.05.2023;

- № 19 від 16.01.2023 кількість днів затримки 73, дата фактичної реєстрації 02.05.2023;

- № 5 від 21.02.2023 кількість днів затримки 47, дата фактичної реєстрації 04.05.2023;

- № 23 від 05.01.2023 кількість днів затримки 97, дата фактичної реєстрації 08.05.2023;

- № 22 від 31.01.2023 кількість днів затримки 79, дата фактичної реєстрації 08.05.2023.

З огляду на дати здійснення фактичної реєстрації спірних податкових накладних (після 15.07.2022), колегія суддів дійшла висновку про те, що на позивача не розповсюджується звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, запроваджене пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, оскільки визначальним є саме дата реєстрації таких накладних.

Отже, враховуючи, що на момент реєстрації податкових накладних поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень податкового законодавства, підстави для звільнення ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» від відповідальності за пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України - відсутні.

Колегія суддів вважає не підтвердженими доводи позивача щодо здійснення своєчасної реєстрації спірних податкових накладних, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які докази, зокрема скрін-шоти із програми «М.Е.Doc» які б підтверджували вказані обставини.

В той же час, долучені до матеріалів справи квитанції підтверджують наведені контролюючим органом в акті перевірки дані щодо здійснення несвоєчасної реєстрації спірних ПН.

Щодо тверджень суду першої інстанції про порушення граничних строків реєстрації спірних ПН внаслідок ведення на території м. Харкова бойових дій та пошкодження офісу позивача, колегія суддів зауважує, що матеріали справи не містять будь-яких рішень контролюючого органу з приводу неможливості виконання платником податку свого податкового обов`язку. Більше того, заяв до контролюючого органу про визнання позивача таким, що не може виконувати податкові зобов`язання, подано не було.

До того ж, в матеріалах справи відсутні будь-які пояснення ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» щодо неможливості здійснювати податкові обов`язки, зокрема, своєчасну реєстрацію податкових накладних, внаслідок обстрілів офісу підприємства, а відтак, вказані обставини слід вважати недоведеними.

Щодо правомірності визначення розміру застосованих до ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» штрафних санкцій, слід зважити на таке.

Як вбачається зі змісту додатку до податкового повідомлення-рішення № 0/16123/0416 від 12.06.2023 «Розрахунок штрафних санкцій ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» (), в якому зазначено перелік податкових накладних /розрахунків коригування, граничний термін реєстрації яких порушено позивачем, контролюючим органом було притягнуто позивача до відповідальності за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України у вигляді застосування штрафних санкцій за наступними ставками:

- 10% від суми ПДВ, які відображені в податкових накладних № 2 від 31.03.2022, № 6 від 28.02.2022, № 4 від 05.01.2023, які фактично зареєстровані 18.07.2022 та 03.02.2023 відповідно, кількість днів прострочення 3-4;

- 20% від суми ПДВ, які відображені в податкових накладних № 3 від 16.12.2022, № 4 від 19.12.2022, які фактично зареєстровані 01-02.02.2023, кількість днів прострочення 17-18;

- 40% від суми ПДВ, які відображені в податкових накладних № 7 від 16.12.2022, № 6 від 16.12.2022, № 14 від 05.01.2023, № 15 від 05.01.2023, № 23 від 05.01.2023, які фактично зареєстровані 04.04.2023, 13-14.04.2023, 08.05.2023 відповідно, кількість днів прострочення 72-97;

- 30% від суми ПДВ, які відображені в податкових накладних № 1 від 03.01.2023, № 3 від 03.01.2023, № 2 від 03.01.2023, які фактично зареєстровані 06-09.03.2023, кількість днів прострочення 34-37.

Колегія суддів наголошує, що згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд повинен врахувати висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 30 січня 2024 року по справі № 280/4484/23, від 16.04.2024 № 460/21543/23, щодо застосування розміру штрафних санкцій, передбачених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, судом касаційної інстанції зазначено наступне.

Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 13 травня 1997 року № 1-зп/1997, стаття 58 Конституції України 1996 року закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта.

Закон № 2876-IX не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності. Крім того, відповідальність, встановлена пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовується за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу, тобто прямо пов`язана зі збільшеними строками реєстрації податкових накладних.

Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.

А тому розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.1 статті 201 ПК України, до внесення змін Законом № 2876-IX) є неможливим.

Відтак зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом № 2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року).

Колегією суддів з наявного в матеріалах справи Розрахунку штрафних санкцій встановлено, що контролюючим органом було притягнуто позивача до відповідальності за зменшеним розміром штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, складених після набрання чинності Законом № 2876-IX зокрема:

- 5% від суми ПДВ, які відображені в податкових накладних № 5 від 24.01.2023, № 9 від 24.01.2023, № 10 від 24.01.2023, № 6 від 24.01.2023, № 11 від 24.01.2023, № 8 від 24.01.2023, № 7 від 24.01.2023, які фактично зареєстровані 07-09.03.2023, кількість днів прострочення 16-19;

- 10% від суми ПДВ, які відображені в податкових накладних № 1 від 02.02.2023, № 2 від 21.02.2023, № 3 від 21.02.2023, № 4 від 21.02.2023, № 5 від 21.02.2023, які фактично зареєстровані 03-05.05.2023, кількість днів прострочення 47-59;

- 15% від суми ПДВ, які відображені в податкових № 20 від 31.01.2023, № 19 від 16.01.2023, № 22 від 31.01.2023, які фактично зареєстровані 02-08.05.2023, кількість днів прострочення 73-79.

Таким чином, контролюючий орган діяв на підстав, в межах та у спосіб, визначений чинним законодавством України, що свідчить про правомірність нарахування за податковим повідомленням-рішенням від 12.06.2023 № 0/16123/0416 штрафних санкцій на загальну суму 217 307, 59 грн та відсутність підстав для його скасування.

Щодо правомірності нарахування штрафних санкцій за податковим повідомленням рішенням від 28.06.2023 №0/18595/0416 на загальну суму 6 156, 00 грн за несвоєчасну сплату суми грошового зобов`язання з податку на прибуток підприємства колегія суддів зазначає наступне.

На виконання приписів підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до пункту 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

За змістом положень статті 38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством, - податковим агентом, або представником платника податку.

Пунктом 31.1 статті 31 ПК України встановлено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою.

Згідно з пунктом 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

За визначенням, наведеним у пункті 137.4 статті 137 ПК України податковими (звітними) періодами для податку на прибуток підприємств, крім випадків, передбачених пунктом 137.5 цієї статті, є календарні: квартал, півріччя, три квартали, рік. При цьому податкова декларація розраховується наростаючим підсумком.

Відповідно до пункту 46.1 статті 46 ПК України податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Згідно з підпунктами 49.18.6 та 49.18.2 пункту 49.18 статті 49 ПК України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному року для платників податку на прибуток (у тому числі платників частини чистого прибутку (доходу)), для податкової декларації (у тому числі розрахунку частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку), яка розраховується наростаючим підсумком за рік, - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року; календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На виконання приписів абзацу третього підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: строків сплати податків та зборів за звітні (податкові) періоди - 2021 рік (для річного звітного (податкового) періоду), I квартал 2022 року (для квартального звітного (податкового) періоду), січень - травень 2022 року (для місячного звітного (податкового) періоду), за умови їх сплати не пізніше 1 серпня 2022 року (для сплати податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору - не пізніше 31 грудня 2022 року).

Законом № 2836-IX, який набрав чинності 03.01.2023, підпункт 69.1 викладено в редакції, за якою, зокрема, платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: подання звітності, у тому числі передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди - 2021 рік (для звітності, що подається за річний звітний (податковий) період), граничний термін подання якої припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до 1 червня 2022 року, I квартал 2022 року (для звітності, що подається за квартальний звітний (податковий) період) та звітності за лютий - травень 2022 року (для звітності, що подається за місячний звітний (податковий) період), за умови подання такої звітності до контролюючого органу не пізніше 20 липня 2022 року; строків сплати податків та зборів за звітні (податкові) періоди - 2021 рік (для річного звітного (податкового) періоду), I квартал 2022 року (для квартального звітного (податкового) періоду), січень - травень 2022 року (для місячного звітного (податкового) періоду), за умови їх сплати не пізніше 1 серпня 2022 року (для сплати податку на доходи фізичних осіб та/або військового збору - не пізніше 31 грудня 2022 року).

Отже, якщо платником податку сплачено податкове зобов`язання після 1 серпня 2022 року, за відсутності обставин, які у розумінні пункту 124.5 статті124 ПК України звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у контролюючого органу наявні підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту статті 124 ПК України.

З наявного в матеріалах справи розрахунку вбачається, що оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням до позивача застосовані штрафні санкції у розмірі 6156 грн за порушення граничних строків сплати узгоджених зобов`язань з податку на прибуток за перший квартал 2022 року у розмірі 61560 грн.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що позивачем до податкового органу подано податкову декларацію з податку на прибуток підприємства за 1 квартал 2022 року № , відповідно до якої узгоджена сума грошового зобов`язання, яка підлягає сплаті становить 61560 грн.

Матеріалами справи підтверджено та не заперечується позивачем, що податкове (грошове) зобов`язання з податку на прибуток за І квартал 2022 року у розмірі 61560 грн було сплачено позивачем 13.03.2023 у сумі 680 грн та 24.03.2023 у сумі 60880 грн, тобто з порушенням граничного строку сплати податкового (грошового) зобов`язання з податку на прибуток, встановленого пунктом 57.1. статті 57 ПК України та підпунктом 69.1 пункту 69 Перехідних положень ПК України.

Відповідно до пункту 124.1 статті 124 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Якщо зарахування коштів з електронного рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в оплату узгодженої суми грошового зобов`язання, визначеного в уточнюючому розрахунку до податкової декларації, здійснюється на наступний операційний день, штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.

Як вбачається із розрахунку штрафних санкцій, останні застосовані контролюючим органом відповідно до пункту 124.1 статті 124 ПК України у розмірі 10% погашеної суми податкового боргу, у зв`язку із затримкою сплати позивачем узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на прибуток.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо можливості накладення штрафу на платника податку лише у випадку встановлення податковим органом умислу в діях платника в частині не сплати узгодженої суми грошового зобов`язання, оскільки наявність умислу є обов`язковою кваліфікуючою ознакою для накладення штрафу за пунктами 124.2-124.3 статті 124 ПК України у розмірі 25-50%, в той час, як у межах спірних правовідносинах контролюючим органом визначено розмір штрафних санкцій на рівні 10% відповідно до пункту 124.1 статті 124 ПК України, для застосування якого наявність вини не є кваліфікуючою ознакою.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про правомірність нарахування штрафних санкцій за податковим повідомленням рішенням від 28.06.2023 №0/18595/0416 на загальну суму 6 156, 00 грн за несвоєчасну сплату суми грошового зобов`язання з податку на прибуток та відсутність підстав для його скасування, що зумовлює задоволення вимог апеляційної скарги в цій частині.

Щодо правомірності направлення податкової вимоги від 25.05.2023 № 0-2040 на загальну суму 10 178, 00 грн колегія суддів зазначає наступне.

Підпунктом 54.3.3 пункту 54.3 ст. 54 ПК України передбачено, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо: згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Пунктом 54.5. статті 54 ПК України визначено, якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

За правилами пункту 57.3 ст. 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Положеннями пункту 59.1 статті 59 ПК України передбачено, що у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

За змістом пункту 56.17 статті 56 ПК України процедура адміністративного оскарження закінчується, зокрема, днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

День закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків.

Відповідно до вимог пункту 56.18 статті 56 ПК України при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Таким чином, якщо рішення контролюючого органу про нарахування грошових зобов`язань за результатами адміністративного та судового оскарження не було скасовано і є чинним, такі зобов`язання вважаються узгодженими.

Відповідно до пункту 59.1 статті 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Положеннями пункту 59.5 статті 59 ПК України передбачено, що у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Положеннями пункту 58.3 статті 58 ПК України встановлено, що податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно з пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до пункту 42.5 статті 42 ПК України у разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою у повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Відповідно до пункту 45.1 статті 45 ПК України податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі.

Колегією суддів з відомостей з інтегрованої картки платника податку встановлено, що станом на 10.02.2022 у позивача наявна недоїмка за податковим повідомленням-рішенням (форма ПС) № 10 від 19.01.2022 у розмірі 2040 грн.

Відомостей про сплату вказаної суми заборгованості або оскарження податкового повідомлення-рішення матеріали справи не містять.

Крім того, Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку ТОВ «Східбудтрансгаз» з питання несвоєчасного подання податкової декларації з ПДВ за травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад 2022 року.

Згідно з актом перевірки від 25.01.2023 № 1481/20-40-04-16-03/42172933 контролюючим органом встановлено, що позивачем, в порушення вимог п.п. 49.18.1 п. 49.18 ст. 49, пункту 203.1 ст. 203 ПК України несвоєчасно подано податкову декларацію з податку на додану вартість за травень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень, листопад 2022 року.

За результатами проведеної перевірки контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення № 00/3258/0416 від 27.02.2023 про застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій на суму 7140 грн.

Копію вказаного податкового повідомлення рішення було надіслано ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» за податковою адресою (м.Харків, пр-т Московський, буд.283, оф. 9) рекомендованим листом з повідомленням про вручення та вручено представнику платника податків 23.03.2023, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відомостей про оскарження вказаного ППР та його скасування матеріали справи не містять.

Таким чином, сума заборгованості у розмірі 7118 грн (7140 грн-22 грн) за вказаним ППР відповідно до пункту 57.3 ст. 57 ПК України набула статусу узгодженої 03.04.2023 (після спливу 10-ти днів з дати отримання (23.03.2023) позивачем вказаного ППР).

З відомостей з інтегрованої картки платника податку колегією суддів встановлено, що станом на 04.04.2023 у позивача була наявна переплата у розмірі 22 грн, сума якої була включена в рахунок погашення заборгованості за податковим повідомленням-рішенням № 00/3258/0416 від 27.02.2023.

Крім того, ГУ ДПС в Харківській області проведено камеральну перевірку ТОВ «Східбудтрансгаз» з питання неподання податкової декларації з ПДВ за січень 2023 року.

Зі змісту акту перевірки № 3949/20-40-04-16-03/42172933 від 21.02.2023 вбачається, що перевіркою встановлено, що ТОВ «Східбудтрансгаз» порушено п.п. 49.18.1 п. 49.18 ст. 49, п. 203.1 ст.203 ПК України, що призвело до неподання податкової декларації з податку на додану вартість за січень 2023 року.

За результатами проведеної перевірки контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення № 00/7422/0416 вiд 07.04.2023 про застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій на суму 1020 грн.

Копію вказаного податкового повідомлення рішення було надіслано ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» за податковою адресою (м.Харків, пр-т Московський, буд.283, оф. 9) рекомендованим листом з повідомленням про вручення та вручено представнику платника податків 05.05.2023, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відомостей про оскарження вказаного ППР та його скасування матеріали справи не містять. Так само, відсутні відомості про погашення платником податку вказаної суми заборгованості.

Таким чином, сума заборгованості у розмірі 1020 грн за вказаним ППР набула статусу узгодженої - 15.05.2023.

З наведеного слідує, що сформована контролюючим органом податкова вимога від 25.05.2023 № 0-2040 винесена на підставі не сплачених узгоджених грошових зобов`язань з:

- податкового повiдомлення-рiшення (форма ПС) № 00/3258/0416 вiд 27.02.2023 з терміном сплати 04.04.2023 нарахування складає 7 140,00 грн, часткове погашення 22,00 грн, несплачений залишок 7 118,00 грн;

- податкового повiдомлення-рiшення (форма ПС) № 00/7422/0416 вiд 07.04.2023 з терміном сплати 17.05.2023 у сумі 1 020,00 гривень.

- адміністративні штрафи та інші санкції (21081103) податковий борг у сумі 2 040,00 грн, нарахований згідно податкового повiдомлення-рiшення (форма ПС) №10 вiд 19.01.2022.

Колегією суддів встановлено, що спірна вимога було надіслано ТОВ «СХІДБУДТРАНСГАЗ» за податковою адресою (м.Харків, пр-т Московський, буд.283, оф. 9) рекомендованим листом з повідомленням про вручення та вручено представнику платника податків 11.07.2023, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Судом апеляційної інстанції встановлено та не заперечується сторонами по справі, що сума податкового боргу (10178 грн) несплачена ТОВ «Східбудтрансгаз» ані на дату звернення до суду з цим позовом, ані на час розгляду справи в суді апеляційної інстанції. Доказів протилежного позивачем не надано, а колегією суддів не встановлено.

Доказів адміністративного або судового оскарження податкових повідомлень-рішень, на підставі яких винесено спірну вимогу, позивачем не надано, а судом апеляційної інстанції, з Єдиного державного реєстру судових рішень та Комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду", не встановлено.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Разом з цим, як визначено частиною першою цієї статті, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Однак, позивачем не доведено обставин, на яких ґрунтуються його вимоги, та не спростовано наведені контролюючим органом дані, із наданням доказів, які б свідчили про неправомірність прийнятих рішень.

Враховуючи викладене та те, що наявність у позивача несплаченого податкового боргу у розмірі 10178 грн не спростовано ТОВ «Східбудтрансгаз», колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача шляхом визнання протиправним та скасування податкової вимоги від 25.05.2023 № 0-2040, що в свою чергу, зумовлює задоволення вимог апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 КАС України суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно з пунктом 1, пунктом 4 статті 317 КАС України неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права є підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.

З огляду на викладене, враховуючи, що судом першої інстанції не з`ясовано фактичні обставини у справі, не надано належної оцінки матеріалам справи, що призвело до прийняття помилкового рішення, колегія суддів вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 у справі № 520/20568/23 підлягає скасуванню з прийняттям в постанови про відмову в задоволенні позову.

В силу приписів ч. 2 ст. 139 КАС України відсутні підстави для розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч.4 ст.241, ст. ст. 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 по справі № 520/20568/23 - скасувати.

Прийняти постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Східбудтрансгаз» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді В.Б. Русанова С.П. Жигилій