Справа № 160/17918/24
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2024-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

26 листопада 2024 року м. Дніпросправа № 160/17918/24
Суддя І інстанції Юрков Е.О.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Коршуна А.О., Сафронової С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Полк патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з вищевказаним позовом до суду в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від № 315 від 10.06.2024 року про застосування до працівників ПП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарних стягнень в частині застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0127495), інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскарженим наказом до нього був застосований крайній та надмірно суворий захід дисциплінарного впливу - звільнення зі служби в поліції без урахування всіх обставин, зокрема, відповідач повинен був обґрунтувати обраний до застосування вид дисциплінарного стягнення, ступінь тяжкості скоєного дисциплінарного проступку, заподіяну внаслідок проступку шкоду, попередню поведінку працівника, ставлення працівника до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації працівника, а також сам склад та подію ймовірно вчиненого особою дисциплінарного проступку. ОСОБА_1 раніше дисциплінарних проступків не вчиняв, до дисциплінарної відповідальності не притягувався, впродовж всього строку служби характеризувався позитивно. До служби ставився відповідально та належним чином виконував свої обов`язки поліцейського. Конфлікт що мав місце 08.04.2024 року між позивачем та іншим поліцейським, виник під час чергування на блок-пості, де окрім поліцейських, сторонніх осіб не було. Даний конфлікт публічного характеру не набув, в соціальні мережі інформація про конфлікт не потрапила, стороннім особам про конфлікт не відомо. Відтак конфлікт що мав місце 08.04.2024 року між позивачем та ОСОБА_2 суспільного резонансу не спричинив та не підірвав довіру та авторитет органів поліції та їх працівників в очах громадськості. ОСОБА_1 та ОСОБА_3 після даного конфлікту примирилась, в подальшому подібних ситуацій між ними, а також між позивачем та іншими співробітниками Національної поліції не виникало. Вважає, що в його діях відсутній склад будь-якого дисциплінарного проступку.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2024 року у задоволенні позовних вимог було відмовлено.

Не погодившись з даним рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 подав на нього апеляційну скаргу в якій просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення яким задовольнити його позовні вимоги в повному обсязі. Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції при вирішенні спору не враховано висновки Верховного Суду, які викладені у постановах від 12 грудня 2019 року справа № 816/70/16, від 01 квітня 2020 року справа № 806/647/14, від 21 січня 2021 року справа № 826/46/4681/18, від 02 травня 2019 року справа № 826/18834/15, від 22 вересня 2020 року справа № 1340/6258/18. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції належним чином не перевірив Департаменту патрульної поліції в контексті приписів ч. 2 ст.2 КАС України. Конфлікт який мав місце 08.04.2024 року між ОСОБА_1 та його колегою по службі виник під час чергування на блок-пості, без відсутності інших осіб, у зв`язку з чим не набув публічного розголосу та не спричинив негативних наслідків. Відразу після конфлікту позивач примирився зі своїм колегою, які досі підтримують дружні відносини. Позивач протягом 7 років та 5 місяців служби дисциплінарних проступків не вчиняв, до дисциплінарної відповідальності не притягувався, впродовж всього строку служби характеризувався позитивно, до служби ставився відповідально та належним чином виконував свої обов`язки поліцейського. Позивач дійсно залишив автоматичну зброю без нагляду, але зброя знаходилася всередині бліндажу на столі, що зафіксовано з нагрудної відеокамери позивача. Позивач зробив для себе відповідні висновки, має бажання і прагнення надалі виконувати свої обов`язки пов`язані із забезпеченням охорони прав і свобод людини, протидії злочинності та підтриманням публічної безпеки і порядку.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу Полк патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції просить відмовити у її задоволенні та залишити и без змін рішення суду першої інстанції.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до наказу т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, (відповідач) від 31.03.2017 р. № 113 о/с «По особовому складу» ОСОБА_1 (надалі-позивач) був прийнятий на службу в поліцію на посаду інспектора роти № 3 батальйону № 3 по Управлінню патрульної поліції в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 22.11.2017 р. № 490 о/с «По особовому складу» ОСОБА_1 було призначено на посаду рядового поліції поліцейським роти № 3 батальйону № 3 по Управлінню патрульної поліції в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 19.06.2018 р. № 580 о/с «По особовому складу» ОСОБА_1 було призначено на посаду капрала поліції поліцейським взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 04.12.2019 р. № 947 о/с «По особовому складу» ОСОБА_1 сержанта поліції було призначено на посаду інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області.

17.04.2024 до ВМАЗ ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП надійшла доповідна записка інспектора ВМАЗ ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП капітана поліції Волкова Ігоря Вікторовича, зареєстрована 17.04.2024 за № 905вн/41/19/1-2024, щодо виявлення ознак дисциплінарного проступку в діях інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_2 та інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Наказами начальника Управління ПП в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 20.04.2024 р. № 207 «По призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» та від 03.05.2024 № 227 «Про продовження проведення службового розслідування» відповідно до частин першої - четвертої статті 14, частин першої та другої статті 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», частини першої та п`ятої статті 70 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 розділу II, пунктів 1 та 2 розділу III Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, пунктів 2 та 3 розділу І, пункту 1 розділу ІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у доповідній записці інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення (далі ВМАЗ) полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції (далі - ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП) капітана поліції Волкова Ігоря Вікторовича, зареєстрованої 17.04.2024 за № 905вн/41/19/1-2024, що мають ознаки дисциплінарного проступку в діях інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_2 та інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , які 08.04.2024 під час несення служби вчинили між собою конфлікт, що привів до дій, спрямованих на порушення публічної безпеки і порядку - призначено службове розслідування у формі письмового провадження.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 10.06.2024 № 315 «Про застосування до працівників ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарних стягнень», відповідно до наказів УПП в Дніпропетровській області ДПП від 20.04.2024 р. № 207 «По призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» та від 03.05.2024 № 227 «Про продовження проведення службового розслідування» проведено службове розслідування, призначене з метою встановлення причин та обставин порушення службової дисципліни 08.04.2024 сержантом поліції Махмудовим Амідом Адалатом огли, інспектором взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , інспектором взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП - за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, пунктів 1-3 частини першої статті 23 та частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 5, 6, 7, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, частини першої статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції, абзаців 2, 3, 4, 11 пункту 1, пункту 3 розділу II, абзаців 1, 2 пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, абзацу другого пункту 8 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19 серпня 2017 року № 718, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про затвердження посадових інструкцій» від 15 серпня 2018 року № 3738 до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0127495), інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Підставою видання вищевказаного наказу став висновок службового розслідування від 17.05.2024, яким встановлено, що 08.04.2024 на блокпосту БП-2 «Миколаївське шосе» в Центрально-Міському районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 під час несення служби, вчинив дисциплінарний проступок, який виразився у порушенні вимог Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, пунктів 1-3 частини першої статті 23 та частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 5, 6, 7, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, частини першої статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції, абзаців 2, 3, 4, 11 пункту 1, пункту 3 розділу II, абзаців 1, 2 пункту 3 розділу IV Правил, абзацу другого пункту 8 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19 серпня 2017 року № 718, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про затвердження посадових інструкцій» від 15 серпня 2018 року № 3738 та полягає у залишенні отриманої автоматичної зброю без нагляду, припиненню виконання службових повноважень із забезпечення публічної безпеки та порядку і вчиненню конфлікту із сержантом поліції ОСОБА_2 під час якого він використовував ненормативну лексику, не дотримувався субординації, принижував честь та гідність опонента, а також вчиняв інші дії, які підривають авторитет Національної поліції України.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з правомірності накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення та відсутністю при цьому процедурних порушень під час проведення службового розслідування. Повноваження стосовно оцінки обставин, встановлених службовим розслідуванням, надання оцінки критеріям, які враховуються при обранні виду стягнення, тяжкості проступку та заподіяній шкоді, ставленню порушника до службових обов`язків, визнанню особою своєї вини в ході службового розслідування, рівень її кваліфікації тощо, є виключними дискреційними повноваженнями відповідної посадової особи, оскільки результатом реалізації таких повноважень є обрання одного з восьми можливих видів дисциплінарних стягнень.

Колегія суддів погоджується з таким висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» № 580-VIII від 2 липня 2015 року (далі Закон України № 580-VІІ).

Згідно з ч. 1 ст. 18 Закону України № 580-VІІ поліцейський зобов`язаний:

- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

- поважати і не порушувати прав і свобод людини;

- надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

- зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною 1 статті 59 Закону України № 580-VІІ визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Статтею 64 Закону України № 580-VІІ визначена Присяга працівника поліції такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Відповідно до частини 1, 2 статті 19 Закону України № 580-VІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Законом України №2337-VIII від 15.03.2018 затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострію та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Нормами абз. 1 п. 1 розділу ІІ та п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Отже, Закон України «Про Національну поліцію», Дисциплінарний статут та Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, Присяги поліцейського, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Положеннями ст. 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Стаття 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначає, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність зі збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Частинами 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

У разі відсутності поліцейського на службі, дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Відповідно до ст.22 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу .

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

За відсутності на службі без поважних причин поліцейського, до якого застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади чи звільнення із служби в поліції, таке дисциплінарне стягнення виконується, а витяги з наказів про застосування та виконання дисциплінарного стягнення надсилаються рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. У такому разі днем ознайомлення поліцейського із зазначеними наказами є дата, зазначена в поштовому повідомленні про вручення їх поліцейському, до якого застосовано дисциплінарне стягнення, або повнолітньому члену сім`ї такого поліцейського.

Відповідно до підпункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Отже дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Крім того, законодавець визначив, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначений у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення таким поліцейським дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893.

Згідно з розділом VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

За наслідком проведеного службового розслідування складено висновок від 17.05.2024 службового розслідування, проведеного з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у доповідній записці інспектора відділення моніторингу та аналітичного забезпечення (далі - ВМАЗ) полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції (далі - ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП) капітана поліції Волкова Ігоря Вікторовича, зареєстрованої 17.04.2024 за № 905вн/41/19/1-2024, що мають ознаки дисциплінарного проступку в діях інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_2 та інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , які 08.04.2024 під час несення служби вчинили між собою конфлікт, що привів до дій, спрямованих на порушення публічної безпеки і порядку.

Службовим розслідуванням встановлено, що відповідно до відомостей журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП (№ 492 н/т від 03.09.2021) 08.04.2024 ОСОБА_1 , ОСОБА_2 пройшли цільовий інструктаж щодо заходів безпеки при поводженні з табельною вогнепальною зброєю і дотриманні заходів безпеки під час виконання службових обов`язків, що підтверджено їх особистими підписами у вищевказаному журналі. Особа, яка провела інструктаж: заступник командира батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП майор поліції Самсонов М.В.

З книги нарядів ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП (№ 21во-н/т від 16.02.2024) ввбачається, що заступаючи у денну зміну, 08.04.2024 ОСОБА_1 отримав вогнепальну зброю: автоматичну зброю АКСУ, з 4 (чотирьома) магазинами, кількість патронів 120 штук, та пістолет Форт-17 з 2 (двома) магазинами, кількість патронів 28 штук; ОСОБА_2 отримав пістолет Форт-17 з 2 (двома) магазинами, кількість патронів 28 штук, автоматичну зброю АКС-74У з 4 (чотирьома) магазинами, кількість патронів 120 штук, що підтверджено їх особистими підписами в книзі.

В ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією були переглянуті відеозаписи зі службових портативних відеореєстраторів №№ 475170, 475172, 475173, якими працівники наряду поліції «Буран-БП2» користувалися за подією, що мала місце 08.04.2024. (Вказаний відеозапис надано відповідачем до матеріалів справи).

Переглядом відеозапису с1ір-0 (12:24:18 - 12:28:46) з відереєстратора № 475170, який знаходився у користуванні ОСОБА_4 , встановлено, що поліцейські ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 знаходяться у бліндажі на блокпосту «Миколаївське шосе». В цей час ОСОБА_2 спілкується по мобільному телефону та звертається до ОСОБА_1 . Останній, знаходячись без автоматичної вогнепальної зброї, в свою чергу підходить до ОСОБА_2 і починає розмовляти нецензурною лайкою. Згодом між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 починається сварка з використанням нецензурної лайки в адресу один одного. В цей час ОСОБА_5 знаходиться на місці події, проте не приймає участі у конфлікті. ОСОБА_2 продовжуючи спілкуватись по телефону, відходить від бліндажу та стає вздовж дороги, виконуючи службові обов`язки.

Опитаний під час проведення службового розслідування інспектор взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , пояснив, що 08.04.2024 в період часу з 07.00 до 19.00 він ніс службу на блокпосту «Миколаївське шосе» разом з ОСОБА_2 та ОСОБА_5 .

Приблизно о 12.30 08.04.2024 в нього виник конфлікт з ОСОБА_2 , який був спровокований останнім. ОСОБА_1 в своєму поясненні зазначив, що ОСОБА_2 почав з нього глузувати, опитуваний відстоював свої інтереси та попереджав про необхідність припинення розповсюдження пліток щодо нього.

ОСОБА_1 зазначив, що під час конфлікту з ОСОБА_2 , для припинення глузування, він взяв мітлу і вдарив останнього по плечу. У відповідь ОСОБА_2 плюнув на його одяг і почав втікати. Опитуваний зазначив, що він побіг за ОСОБА_2 , наздогнав його і в цей час останній направив на нього автоматичну зброю та повідомив, що зараз застрелить. ОСОБА_1 зазначив, що після чого він пішов до бліндажу. ОСОБА_2 через пару хвилин повернувся до бліндажу та продовжив конфлікт. Однак, після втручання ОСОБА_5 конфлікт був завершений.

Щодо місця знаходження автоматичної зброї ОСОБА_1 пояснив наступне, що о 12.30 08.04.2024 в нього була обідня перерва і можливо він відклав автоматичну зброю на лавку, яка знаходилась біля нього.

Також ОСОБА_1 зазначив, що вже приблизно півроку ОСОБА_2 огли дозволяв собі в його бік спілкуватися в образливій формі, від нього були постійні глузування на адресу опитуваного. Як зазначив ОСОБА_1 , що він неодноразово попереджав ОСОБА_2 про припинення такого спілкування, однак, на зауваження останній не реагував.

Також у своєму поясненні ОСОБА_1 зазначив, що через певний час, після конфлікту, який відбувся 08.04.2024, він зателефонував т.в.о. командира взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержанту поліції ОСОБА_6 , та повідомив йому без подробиць, що в нього виник конфлікт з ОСОБА_2 і попросив більше не ставити їх для несення служби в один наряд.

Крім того, під час проведення службового розслідування були допитані: інспектор взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержант поліції ОСОБА_2 ; інспектор взводу № 1 роти ТОР ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_5 ; т.в.о. командира взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП сержант поліції ОСОБА_6 ; інспектор взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_7 ; інспектор взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_8 ; заступник командира батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП майор поліції ОСОБА_9 ; заступник командира роти ТОР ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_10 ; інспектор ВМАЗ ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП капітан поліції Волков Ігор Вікторович; старший інспектор з професійної підготовки ВКЗ ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_11 , поясненнями яких також було підтверджено вказаний конфлікт та надана характеристика цієї події.

Висновком службового розслідування встановлено, що 08.04.2024 ОСОБА_1 під час несення служби, вчинив дисциплінарний проступок, який виразився у порушенні вимог Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, пунктів 1-3 частини першої статті 23 та частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 5, 6, 7, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, частини першої статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції, абзаців 2, 3, 4, 11 пункту 1, пункту 3 розділу II, абзаців 1, 2 пункту 3 розділу IV Правил, абзацу другого пункту 8 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19 серпня 2017 року № 718, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про затвердження посадових інструкцій» від 15 серпня 2018 року № 3738 та полягає у залишенні отриманої автоматичної зброю без нагляду, припиненню виконання службових повноважень із забезпечення публічної безпеки та порядку і вчиненню конфлікту із сержантом поліції ОСОБА_2 під час якого він використовував ненормативну лексику, не дотримувався субординації, принижував честь та гідність опонента, а також вчиняв інші дії, які підривають авторитет Національної поліції України.

Вказані вище обставини, які встановлені комісією під час службового розслідування слугували підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», поліцейські є суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону України «Про запобігання корупції», особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь- яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Згідно частини першої статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Надаючи оцінку щодо прийняття оскаржуваного наказу у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, суд першої інстанції враховуючи правові висновки Верховного Суду викладені у постанові від 07.12.2021 у справі №120/278/20-а вірно виходив з того, що повноваження стосовно оцінки обставин, встановлених службовим розслідуванням, надання оцінки критеріям, які враховуються при обранні виду стягнення, тяжкості проступку та заподіяній шкоді, ставленню порушника до службових обов`язків, визнанню особою своєї вини в ході службового розслідування, рівень її кваліфікації тощо, є виключними дискреційними повноваженнями відповідної посадової особи, оскільки результатом реалізації таких повноважень є обрання одного з восьми можливих видів дисциплінарних стягнень.

Зі змісту оскаржуваного наказу начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 10.06.2024 № 315 «Про застосування до працівників ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарних стягнень» вбачається, що до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0127495), інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції - за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, пунктів 1-3 частини першої статті 23 та частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 5, 6, 7, 11 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, частини першої статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції, абзаців 2, 3, 4, 11 пункту 1, пункту 3 розділу II, абзаців 1, 2 пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, абзацу другого пункту 8 розділу І Правил носіння однострою поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19 серпня 2017 року № 718, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «Про затвердження посадових інструкцій» від 15 серпня 2018 року № 3738.

Суд першої інстанції вірно врахував той факт, що притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, прийнято із використанням, зокрема, відомостей, наявних в матеріалах службового розслідування та ґрунтується на самостійних правових підставах.

Матеріалами службового розслідування підтверджено, що 08.04.2024 на блокпосту БП-2 «Миколаївське шосе» в Центрально-Міському районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області старший лейтенант поліції Махарінський Є.В. та сержант поліції ОСОБА_2 , діючи умисно, порушуючи антикорупційне законодавство України та професійно-етичні вимоги щодо правил поведінки поліцейських під час несення служби вчинили між собою конфлікт, що привів до дій, спрямованих на порушення публічної безпеки і порядку. Окрім того, в ході спілкування вищевказані поліцейські не дотримувались норм ділового мовлення, неодноразово допускали використання ненормативної лексики.

Однією з підстав для винесення наказу Департаменту патрульної поліції від № 315 від 10.06.2024 року про застосування до працівників ПП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП дисциплінарних стягнень в частині застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0127495), інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону № 2 ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції стало вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника Національної поліції України.

Положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію», а також приписів Правил етичної поведінки поліцейських, покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

З наданих матеріалів вбачається, що позивачем 07.08.2017 складено присягу працівника Національно поліції України, згідно якої останній усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягнув вірно служити Українському родові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права та свободи людини, честь Держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Крім того, наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Згідно з вказаних правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, у тому числі:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі тощо.

Відповідно до пункту 5 розділу II Інструкції, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 № 1026, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Згідно з підпунктів 1, 7, 10 пункту 3.1 розділу III посадової інструкції інспектора ППП в місті Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 15.08.2018 № 3738, інспектор полку під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; під час спілкування з громадянами дотримуватися правил поведінки та професійної етики; інспектор полку під час несення служби зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції.

Також зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок, що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Позивач прийняв присягу працівника поліції та добровільно взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і які він повинен дотримуватися.

Верховним Судом у постанові від 05 березня 2020 року у справі №815/4478/16 визначено, що порушення присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Отже, звільнення за порушення службової дисципліни, що виразилося в порушенні присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.

Відповідно до правових висновків відображених в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18 «в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень».

Підставою для застосування стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходу за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед в тому, чи таке рішення прийнято в межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях особи є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) з учиненим особою діянням.

При цьому, вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи, отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Суб`єкт владних повноважень, у свою чергу, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому, саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що у спірному випадку, під час службового розслідування відповідачем надавалась оцінка діям позивача в контексті дотримання ним присяги поліцейського, виходячи з порушення службової дисципліни та належної організації роботи поліцейського, а також вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам.

При цьому в силу покладених на поліцейського службових обов`язків, він не повинен був допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством, має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що дії позивача, які стали предметом дослідження під час проведення службового розслідування, свідчать про порушення ним присяги поліцейського, а відтак грубого порушенням службової дисципліни.

Отже, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став зазначений вище дисциплінарний проступок, що свідчить про порушення позивачем службової дисципліни.

Відтак, саме за скоєння дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Апеляційний суд вважає, що дії відповідача при проведенні службового розслідування та винесенні оскаржуваного наказу є правомірними, оскільки вчиненні на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, які знайшли своє підтвердження під час розгляду справи в суді, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для застосування до позивача за скоєння дисциплінарного проступку стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, яке є співмірним вчиненому дисциплінарному проступку, що спростовує доводи апеляційної скарги з приводу невідповідності вказаного наказу приписам ч. 2 ст. 2 КАС України. При цьому колегія суддів зауважує, що подальше примирення позивача зі своїм колегою та бажання і прагнення надалі виконувати свої обов`язки не спростовує факт виявленого під час службового розслідування дисциплінарного проступку.

Враховуючи встановлений факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про правомірність спірного наказу та відмову у задоволенні позовних вимог.

Враховуючи викладене суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального та процесуального права, вірно встановив фактичні обставини справи та дав їм правову оцінку, доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки висновків зроблених судом першої інстанції, що не може бути підставою для скасування судового рішення.

Керуючись п.1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 вересня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

В повному обсязі постанова складена 26 листопада 2024 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя А.О. Коршун

суддя С.В. Сафронова