Справа № 460/10940/24
Суддя: С.А. Борискін
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань залишення позову без розгляду
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Борискіна С.А. розглянувши процесуальне питання пов`язане з розглядом адміністративної справи за позовом
доВідділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції
про скасування арешту,
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі - відповідач), в якому просить суд скасувати арешт на все нерухоме майно за реєстраційним номером 9761149, на підставі постанови від 22.04.2010 відповідачем в межах виконавчого провадження шляхом внесення відомостей до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за №9761149 від 23.04.2010 про припинення обтяження.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачу на праві власності належить квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яку він мав намір подарувати своїй доньці. Для реалізації цього наміру звернувся до нотаріуса для оформлення відповідного договору, однак йому було повідомлено, що в Реєстрі речових прав на нерухоме майно, наявний запис про арешт нерухомого майна, яке належить позивачу. Зазначає, що він не являється боржником в жодному виконавчому провадженні, а зареєстроване обтяження позбавляє його можливості вільно розпоряджатися належним на право власності майном, у зв`язку ізчим просить скасувати арешт в судовому порядку та зобов`язати відповідача зняти арешт з майна шляхом внесення запису до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна про припинення такого арешту.
Ухвалою від 23.09.2024 позовну заяву залишено без руху для надання можливості позивачу подати до суду позовну заяву оформлену у відповідності до вимог ст.160 КАС України.
Ухвалою від 01.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Встановлено строк для подання відповідачем відзиву на позовну заяву.
22.10.2024 відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому просив залишити позов без розгляду. На обгрунтування зазначеної позиції вказав, що про наявність арешту внесеного на підставі постанови б/н від 22.04.2010 в межах виконавчого провадження 18641314 представнику ОСОБА_1 адвокату Теперику О.В. стало відомо при першому зверненні до Відділу із адвокатським запитом від 25.04.2024 та наданою Відділом відповіддю на запит від 30.04.2024. Однак, з позовом позивач звернувся до суду лише 18.09.2024.
Розглянувши питання щодо залишення позову без розгляду слід зазначити наступне.
За правилами частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Встановлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Аналізуючи зміст ст.122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.
Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Зі змісту наведених правових норм також вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.
Водночас, норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.
Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип resjudicata.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Так, пунктом 1 частини другої статті 287 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішення, дій чи бездіяльності приватного виконавця може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.
Арешт нерухомого майна позивача, накладний постановою від 22.04.2010 у межах виконавчого провадження №18641314.
Матеріали виконавчого провадження № 18641314 знищенні у зв`язку зі спливом трьохрічного терміну зберігання виконавчих проваджень, тому відсутня можливість перевірити дату отримання позивачем (боржником в межах виконавчого провадження) постанови про накладення арешту.
Натомість, матеріали справи містять докази про те, що позивачу щонайменше 10.09.2024 стало відомо про наявність арешту всього нерухомого майна.
Вищезазначена дата також зазначена відповідачем у клопотанні про залишення позову без розгляду.
Наведене свідчить, що за відсутності можливості встановити момент коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а відтак пересвідчитися в дотриманні строку звернення до суду з цим позовом, датою з якої слід обраховувати строк звернення до суду є 10.09.2024.
До суду з даним позовом позивач звернувся 18.09.2024.
Наведене свідчить, що позивачем подано позов протягом строку встановленого пунктом 1 частини 2 статті 287 КАС України, а тому клопотання відповідача є необгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 240, 241, 248, 256, 287, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :
У задоволенні заяви Відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про залишення позову без розгляду - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений дата 25 листопада 2024 року

Суддя С.А. Борискін