Справа № 520/22368/24
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про роз`яснення судового рішення

25 листопада 2024 року № 520/22368/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ольги Горшкової, розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про роз`яснення ухвали у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 22 о/с від 19.01.2024 про застосування дисциплінарного стягнення до полковника поліції заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 у вигляді звільнення;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 34 від 15.01.2024 про застосування дисциплінарного стягнення до полковника поліції заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу та додаткової винагороди за період з 19.01.2024 по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України;

- допустити до негайного виконання постанови суду в частині поновлення полковника поліції ОСОБА_1 по посаді заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області на службі та стягнення середнього грошового забезпечення у межах суми стягнення за один місяць.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.08.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - повернуто позивачеві.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 09.10.2024 апеляційну скаргу позивача задоволено. Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.08.2024 скасовано. Справу направлено для продовження розгляду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду, викладену в уточненій позовній заяві від 26.08.2024 - відмовлено. Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишено без руху. Надано позивачеві термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

15.11.2024 позивач надав до суду заяву про поновлення процесуального строку.

Також, 15.11.2024 через систему Електронний суд від позивача надійшла заява, в якій останній просить суд роз`яснити ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 у справі №520/22368/24, а саме: роз`янити резолютивну частину ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 у справі №520/22368/24 в частині того, які саме недоліки позовної заяви необхідно усунути.

Відповідно до ч. 3 ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця.

Дослідивши заяву про роз`яснення рішення суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1-3 статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Згідно частини 2 статті 14 Кодексу адміністративного судочинства України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Як вбачається з ухвали суду від 06.11.2024 по даній справі, судом була досліджена заява позивача про поновлення строку звернення до суду, викладена в уточненій позовній заяві від 26.08.2024.

Зокрема вказано, що статтею 122 КАС України врегульовано строк звернення до адміністративного суду.

Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч. 1 ст. 122 КАС України).

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Суд зазначає, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Таке трактування приписів ч. 3 ст. 122 КАС України відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 18 лютого 2021 року по справі № 640/25034/19.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Частиною 4 статті 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14.

Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Вероховного Суду у справі №120/7567/22 від 07.02.2023.

З позовної заяви встановлено, що з наказом від 15.01.2024 № 34 «Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейських ГУНП в Харківській області та від 19.01.2024 № 22 о/с позивача було ознайомлено 15.01.2024 та 22.01.2024.

Тобто, останнім днем строку щодо оскарження наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 22 о/с від 19.01.2024 є 06.02.2024, наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 34 від 15.01.2024 - 30.01.2024.

Також, з КП "ДСС" судом встановлено, що ОСОБА_1 19.02.2024 звертався до суду із тотожною позовоною заявою про скасування вищевказаних наказів та поновлення на посаді, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/4539/24 від 28.05.2024 у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовлено. Позовну заяву повернуто позивачеві.

Як вбачається з вказаної ухвали суду, позивачем не було повідомлено суд, в межах розгляду справи №520/4539/24, про оскарження ОСОБА_1 постанови про накладення на нього адміністративного стягнення за ч.2 ст.122 КУпАП (справа №635/224/24) та щодо вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП (справа №643/2900/24), хоча на момент вирішення питання щодо поновлення строку на звернення до суду в межах адміністративної справи №520/4539/24 тривало провадження у справах №635/224/24 та №643/2900/24.

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем було оскаржено до апеляційної інстанції ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду від 28.05.2024 по справі №520/4539/24 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10.07.2024 у справі №520/4539/24 до касаційної відповідно.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10.10.2024 касаційну скаргу позивача залишено без задоволення. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28 травня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2024 року у справі №520/4539/24 залишити без змін.

Так, в постанові колегія суддів зазначила, що "У контексті доводів касаційної скарги та встановлених судами попередніх інстанцій обставин щодо заявлених позивачем причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом, слід зазначити, що звернення позивача до адвоката за наданням правової допомоги та неознайомлення із матеріалами службового розслідування позивачем, чи його представником, не змінює моменту, з якого позивач повинен був дізнатися чи дізнався про порушення своїх прав щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, а може свідчити про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на звернення до суду і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку на звернення до суду.

Суд зазначає, що позивач чи його представник міг звернутися до суду із цим позовом вчасно та заявити клопотання про витребування у відповідача матеріали службового розслідування.

Окрім того, отримавши відповідні докази вже після подання позовної заяви, позивач вправі змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог тощо.

Наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду мають суб`єктивний характер та не позбавляли останнього можливості звернутись до суду з вказаним позовом у встановлені строки.

В даному випадку, маючи відповідну освіту та досвід професійної діяльності, позивач чи його представник, не міг не усвідомлювати, що зволікання зі зверненням до суду із позовною заявою, невчинення ним дій щодо оскарження спірних наказів відповідача, призведе до порушення строків, встановлених Дисциплінарним статутом та наслідків, визначених КАС України.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 26 квітня 2024 року у справі №380/7611/23.".

Також, щодо посилань позивача, що внаслідок оскарження постанов про адміністративне правоворушення та отримання позивачем відповіді від відповідача про відмову про поновлення на посаді від 02.08.2024, виникли нововиявлені обставини, які слугують підставою для поновлення пропущеного строку звернення до суду із вказаною позовною заявою, суд зазначає наступне.

У Главі 3 КАС України визначено інститут перегляду судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами.

Так, відповідно до положень статті 361,362 КАС України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.

Таким чином, позивач, вважаючи, що наслідком розгляду справ №643/290/24 та №635/224/24 є виникнення нововиявлених обставин, які можуть свідчити про наявність у ОСОБА_1 поважних причин, які унеможливили вчасно звернутися до суду з адміністративним позовом по справі №520/4539/24, його не було обмежено у праві звернутися із відповідною заявою про перегляд справи за нововиявленими обставинами в межах вказаної справи, а не подавати новий адмінстративний позов з тих самих підстав та мотивів.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз`яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки є значна ймовірність його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

За результатами розгляду заяви про роз`яснення судового рішення адміністративний суд має компетенцію змінити форму текстуального викладу в контексті забезпечення зрозумілості, повноти та ясності.

Рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

За вказаних обставин, суд дійшов висновку, що існують підстави для задоволення заяви позивача та роз`яснення рішення у даній справі, вказавши, що для усунення недоліків позовної заяви позивачеві необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин його пропуску, в якій вказати інші причини пропуску строку.

Враховуючи, що судом задоволено заяву про роз`яснення ухвали про залишення позовної заяви без руху від 06.11.2024, суд вважає за необхідне надати ОСОБА_1 додатковий час - 5 календарних днів, для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 248, 254, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву позивача про роз`яснення ухвали у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Роз`яснити ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 06.11.2024 у справі №520/22368/24, вказавши, що для усунення недоліків позовної заяви позивачеві необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин його пропуску, в якій вказати інші причини пропуску строку звернення до суду.

Надати позивачеві додатковий час - 5 календарних днів, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин його пропуску, в якій вказати інші причини пропуску строку звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Ольга ГОРШКОВА