Справа № 320/22448/24
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 листопада 2024 року м. Київ 320/22448/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розглянувши матеріали справи за позовом керівника Київської обласної прокуратури до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Бутсайд» про визнання протиправною та скасування державної реєстрації, визнання протиправним та скасування протоколу, визнання протиправним та скасування дозволу,

в с т а н о в и в:

Заступник керівника Київської обласної прокуратури (бул. Лесі Українки, 27/2, м. Київ, 01601, ) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної комісії України по запасах корисних копалин (вул. Кутузова, 18/7, оф.816, м. Київ, 01133, ), Державної служби геології та надр (вул. Антона Цедіка, 16, м. Київ, 03057, ), третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Бутсайд» (вул. Голосіївська, буд.7, корп.1, офіс 198, м. Київ, 03039), в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію робіт і досліджень, пов?язаних із геологічним вивченням надр, здійснену Державною службою геології та надр України ТОВ «Бутсайд» за формою 3-гр із присвоєнням державного реєстраційного номера об?єкта РДГВН У-18-415/1;

- визнати протиправним та скасувати протокол №4651 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин;

- визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами №6382, виданий 25.10.2019 ТОВ «Бутсайд» з метою видобування пісків, придатних для виготовлення штукатурних розчинів для опоряджувального шару, для будівельних розчинів і дорожного будівництва, а також для рекультивації, благоустрою та планування.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Київського окружного адміністративного суду справу №320/22448/24 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.06.2024 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 05.07.2024 відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

24.07.2024 представником Державної комісії України по запасах корисних копалин подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.08.2024 позовну заяву керівника Київської обласної прокуратури до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Бутсайд» про визнання протиправною та скасування державної реєстрації, визнання протиправним та скасування протоколу, визнання протиправним та скасування дозволу залишено без руху.

Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовною заявою із зазначенням обґрунтованих та поважних підстав його пропуску з урахуванням клопотання представника Державної комісії України по запасах корисних копалин про залишення позовної заяви без розгляду.

Київською обласною прокуратурою подані заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування яких вказано, що виявити порушення вимог природоохоронного законодавства можливо лише в ході опрацювання відповідних інформацій та матеріалів, отриманих відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» шляхом надання комплексної оцінки усім обставинам.

Державною комісією України по запасах корисних копалин подано до суду відзив на заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з викладенням правової позиції, яка є аналогічної до зазначеної у клопотанні про залишення позову без розгляду.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Державною службою геології та надр України 19.12.2018 здійснено державну реєстрацією робіт за формою 3-гр №У-18-415/1, які планує провести ТОВ «Бутсайд».

В подальшому, Державною комісією України по запасах корисних копалин розглянуто матеріали попередньої геолого-економічної оцінки запасів руслових пісків ділянки Східна Ново-Українського родовища в Обухівському та Бориспільському районах Київської області, розроблених на підставі незаконно зареєстрованих РДГВН від 19.12.2018 №У-18-415/1.

Розгляд поданих вказаним суб?єктом господарювання матеріалів 26.12.2018 оформлений протоколом №4651 засідання колегії ДКЗ України відповідно до якого, поряд з іншим, апробовано станом на 01.12.2018 запаси пісків місцевого значення ділянки Східна Ново-Українського родовища, придатних для виготовлення штукатурних розчинів опоряджувального шару, для будівельних розчинів і для дорожнього будівництва відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.7-32-95 «Пісок щільний природний для будівельних матеріалів, виробів, конструкцій і робіт. Технічні умови».

Отже, на підставі протоколу ДКЗ України №4651, ТОВ «Бутсайд» Державною службою геології та надр України в поза аукціонному порядку 25.10.2019 видано спеціальний дозвіл на користування надрами №0382 з метою видобування пісків, придатних для виготовлення штукатурних розчинів для опоряджувального шару, для будівельних розчинів і дорожнього будівництва, а також для рекультивації, благоустрою та планування.

Київська обласна прокуратура в запереченнях зазначає, що ні факт наявності оскаржуваної державної реєстрації робіт за формою 3-гр №У-18-415/1, які планує провести ТОВ «Бутсайд», та наявність протоколу Державної служби геології та надр України, ні факт наявності спеціального дозволу на користування надрами не свідчили про їх протиправність, а отже не надавали підстав для їх скасування у судовому порядку.

Водночас, процесуальним законодавством початок перебігу строків позовної давності пов?язано не з датою прийняття оскаржуваних рішень, а з виникненням передбачених законом підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб?єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб?єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб?єкта владних повноважень.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду по справі №640/25034/19 зазначив, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участі особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна дізнатися» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов?язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Закон не наводить переліку причин, які можуть бути поважними для захисту порушеного права з пропуском процесуального строку. Тому це питання віднесено до компетенції суду, який розглядає справу. Подібна позиція щодо застосування ст. 122 КАС України наведена в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 18.02.2021 у справі №640/25034/19, від 06.07.2018 у справі №826/3442/17, від 30.03.2021 у справі №400/1825/20.

За змістом ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об?єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; ця причина виникла протягом строку, який пропущено; ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об?єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов?язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об?єктивний характер, та з обставин, незалежних від позивача, унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Такий висновок щодо критеріїв поважності причин міститься у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 №473/2236/17.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 20.11.2019 у справі №9901/405/19 зазначила, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб?єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб?єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов?язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Вказану позовну заяву заступника керівника Київської обласної прокуратури про визнання протиправними дій Держгеонадр та ДК3, скасування рішення у формі протоколу засідання колегії ДКЗ, наказу Держгеонадр про надання ТОВ «Бутсайд» спеціального дозволу на користування надрами, а також виданого на їх підставі спеціального дозволу обґрунтовано тим, що суб?єкт господарювання на час звернення до Держгеонадр та ДКЗ не мав чинного спеціального дозволу на користування надрами, який би давав йому право проводити геолого-економічну оцінку руслових пісків ділянки Східна Ново-Українського родовища з метою підрахунку запасів та апробацію ДКЗ України (тобто не був надрокористувачем), а отже не міг подавати заяву про державну реєстрацію робіт і досліджень, пов?язаних із геологічним вивченням надр, за формою №3-гр та бути виконавцем таких робіт, не мав права подавати до ДКЗ матеріали попередньої геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин і надалі заяву для отримання спеціального дозволу на питних підземних вод для господарсько-питного, нецентралізованого водопостачання та розливу у пляшки.

При цьому, Держгеонадра та ДКЗ не могли реєструвати зазначені роботи і приймати на державну експертизу подані цим суб?єктом господарювання матеріали. Держгеонадра за відсутності законних підстав не мали права приймати рішення про надання ТОВ «Бутсайд» спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону та надавати відповідний дозвіл.

Отже, як зазначено у позовній заяві, виявити порушення вимог природоохоронного законодавства стало можливим лише в ході опрацювання відповідної інформації та матеріалів, отриманих відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», шляхом надання комплексної оцінки усім обставинам. До опрацювання та аналізу відповідної інформації та матеріалів, Спеціалізована екологічна прокуратура Київської обласної прокуратури не володіла інформацією про порушення інтересів держави у зв?язку з наданням оспорюваного спеціального дозволу.

Зокрема, факт незаконності протоколу ДКЗ від 26.12.2018 № 4651 та реєстрації ТОВ «Бутсайд» РДГВН для попередньої геолого-економічної оцінки пісків місцевого значення ділянки Східна Ново-Українського родовища з метою підрахунку запасів встановлено після співставлення та аналізу форм 3-гр, спеціального дозволу на користування надрами №6382, матеріалів ліцензійної справи вказаного дозволу, а також інформації Державної служби геології та надр України щодо спеціальних дозволів на користування надрами які обліковуються за ТОВ «Бутсайд» від 21.09.2023 №5585/03-4/2-23.

Лише після аналізу та співставлення вказаних документів виявилось можливим зробити висновок про відсутність у ТОВ «Бутсайд» під час виникнення спірних правовідносин спеціального дозволу на користування надрами і тому, як наслідок, незаконність реєстрації РДГВН, протоколу ДК3 та видачі спеціального дозволу на користування надрами.

Київською обласною прокуратурою 06.09.2023 в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» зроблено запит до Держгеонадр щодо отриманих ТОВ «Бутсайд» спеціальних дозволів на користування надрами та надання їх копій. Остаточно незаконність вказаних розпорядчих актів та дозвільних документів встановлена прокурором після 21.09.2023, відтак, процесуальний строк для звернення до суду пропущений з поважних причин, підлягає обчисленню з 21.09.2023.

Відповідно до ч.1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За наведених підстав, судом встановлено, що пропущений позивачем строк звернення до суду підлягає поновленню.

Згідно з ч.ч.14,15 ст. 171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Керуючись статтями 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

Поновити керівнику Київської обласної прокуратури керівника строк звернення до суду з позовом до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Бутсайд» про визнання протиправною та скасування державної реєстрації, визнання протиправним та скасування протоколу, визнання протиправним та скасування дозволу.

Продовжити подальший розгляд адміністративної справи за позовом керівника Київської обласної прокуратури до Державної комісії України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Бутсайд» про визнання протиправною та скасування державної реєстрації, визнання протиправним та скасування протоколу, визнання протиправним та скасування дозволу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Парненко В.С.