Справа № 420/35549/24
Суддя: Хлімоненкова М.В.
Дата ухвалення: 2024-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 листопада 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хлімоненкова М.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, у якому позивач просить суд:

-Визнати протиправними дії Головного Управління Пенсійного фонду України в Херсонській області щодо переведення виплати пенсії через відділення поштового зв`язку, протиправною бездіяльність щодо не виплати пенсії на визначений пенсіонером банківський рахунок,

-Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області здійснювати виплату пенсії за віком ОСОБА_1 на визначений пенсіонером банківський рахунок відповідно зазначеним банком в заяві реквізитам.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З прохальної частини позову вбачається, що у ньому позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру.

У відповідності до приписів пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлена ставка судового збору у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 року на рівні 3028,00 грн.

Крім того, у відповідності до ч.3 ст.4 ЗУ Про судовий збір, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч.2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на вказане, розмір судового збору, який мав сплатити позивач за подання цього позову становить 968,96 грн. (1211, 20*0,8).

Однак, указаних коштів позивачем не сплачено за подання цього позову, документу який би підтверджував таку сплату до позову не додано.

Разом з цим, у позові позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору, обґрунтоване незадовільним майновим станом позивачки, у підтвердження чого, надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору від 15.11.2024 щодо ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2023 року по 1 квартал 2024 року, відповідно до яких у позивача за указаний період інформація про доходи відсутня.

Розглянувши вказане клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення виходячи з наступного.

Статтею 129 Конституції України, як однією із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, сплата судового збору за подання позовної заяви до адміністративного суду, в силу вимог КАС України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з позовом.

Позивач не включений до числа осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом України «Про судовий збір», а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Частиною першою статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена вище норма кореспондує з приписами ст.8 Закону України «Про судовий збір», яка при цьому визначає умови, зокрема, для звільнення від сплати судового збору.

У відповідності до ч.1 ст.8 ЗУ "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку та спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

При цьому, з викладених норм слідує, що законодавством передбачено право, а не обов`язок суду щодо звільнення сторони від сплати судового збору.

Крім того законодавець ставить у залежність право суду звільнити від сплати судового збору саме враховуючи майновий стан сторони. Тобто, єдиною підставою для такого зокрема відстрочення є врахування судом незадовільного (тяжкого) майнового стану сторони.

Верховний Суд у своїй ухвалі від 18 червня 2024 року у справі 420/26369/23 вказав, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Водночас, заявник відповідного клопотання має обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення від сплати судового збору, обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або наявність значних труднощів в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, тощо.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, особа, яка звертається до адміністративного суду з позовом, повинна дотримуватися вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви в частині також щодо сплати судового збору за подання позовної заяви та вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.

Суд звертає увагу, що позивачка - ОСОБА_1 проживає за межами України.

Разом з цим, на доведення обставини щодо наявності підстав для звільнення позивачки від сплати судового збору за подання цього позову до суду надала - довідку про доходи позивача, що надана Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, відповідно до якої, на території України ОСОБА_1 доходів за період з 1 кварталу 2023 по 1 квартал 2024 року не отримувала.

При цьому, доказів на підтвердження доходу або його відсутності за фактичним місце проживання, адже позивачка на даний час не проживає в Україні, - позивачем не надано.

Відтак, на переконання суду, наразі позивачем не підтверджено наявності передбачених законом підстав для звільнення від сплати судового збору за подання цього позову.

Відтак, з метою усунення виявленого судом недоліку позовної заяви, позивачеві необхідно доплатити судовий збір у сумі 968,96 грн. та надати до суду підтверджуючий таку сплату документ.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків, шляхом сплати судового збору у розмірі 968,96 грн та надання суду відповідного доказу.

Судовий збір у розмірі 968,96 грн за подачу цього позову до Одеського окружного адміністративного суду має бути перерахований або внесений на рахунок за наступними реквізитами: банк Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку 899998; код класифікації доходів бюджету 22030101; рахунок UA4015756; отримувач - ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101; код за ЄДРПОУ отримувача 37607526, призначення платежу: 101 (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Одеський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду доказу сплати судового збору.

У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Марина ХЛІМОНЕНКОВА