Справа № 580/9478/24
Суддя: Валентина ЯНКІВСЬКА
Дата ухвалення: 2024-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року справа № 580/9478/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі:

головуючого судді Янківської В.П.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у приміщенні суду адміністративну справу за Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до товариства з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут про стягнення коштів,

встановив:

25 вересня 2024 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до товариства з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут, в якому просить стягнути з відповідача 914770,00 грн в дохід Державного бюджету України.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що Постановами № 1889 та № 2300 на товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут за порушення вимог законодавства та порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу накладено штраф у сумі 457 385 (дев`ятсот чотирнадцять тисяч сімсот сімдесят) грн. Постанова № 1889 відповідачем отримана 23.10.2023, постанова № 2300 отримана 14.12.2023. Отже, враховуючи вимоги статті 22 Закону про НКРЕКП, відповідач мав сплатити штраф по Постанові № 1889 до 22.10.2023 включно, та по Постанові № 2300 до 13.12.2023 включно. Разом з цим, 27.11.2023 та 13.12.2023 відповідач звернувся до НКРЕКП з листами № 586/5 та № 625/5, у яких просив відстрочити терміни сплати штрафу. Враховуючи зазначені листи, 27.11.2023 та 13.12.2023 Регулятор постановами НКРЕКП від 12.12.2023 № 2394 «Про відстрочення сплати штрафу, накладеного на ТОВ «ЧЕРКАСИГАЗ ЗБУТ» та від 27.12.2023№ 2585 «Про відстрочення сплати штрафу, накладеного на товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут відстрочив сплату штрафу для відповідача до 01.07.2024 включно. Проте, зазначені суми штрафів відповідачем сплачені не були, документи. що підтверджують сплату штрафів до НКРЕКП не надходили.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 30.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Крім того, у відзиві відповідач просить зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг застосувати до відповідача зменшення розміру штрафів нарахованих йому постановами № 2300 від 05.12,2013 року та № 1889 від 13.10.2023 року на 100%, як то передбачено абз. 2 п. 1 Постанови НКРЕКП № 1234 від 28.06.2024 «Про внесення зміни до Порядку (методики) визначення розміру штрафів, які накладаються Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якій просить позов задовольнити повністю.

Відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу у порядку письмового провадження.

Дослідивши подані суду письмові докази, доводи сторін, викладені у позовній заяві та відзиві на позовну заяву, суд встановив таке.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1889 від 13.10.2023 «Про накладення штрафу на ТОВ «Черкасигаз збут» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» накладено штраф на товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут у розмірі 399 738 (триста дев`яносто дев`ять тисяч сімсот тридцять вісім) гривень за порушення пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов, а саме:

підпункту 13 у частині виконання умов (вимог) Правил постачання, а саме пункту 24 розділу ІІІ щодо зарахування у разі переплати суми переплати в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повернення на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги;

підпункту 25 у частині дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2300 від 05.12.2023 «Про застосування санкцій до ТОВ «Черкасигаз збут» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» накладено штраф на товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут у розмірі 57 647 (п`ятдесят сім тисяч шістсот сорок сім) гривень за порушення підпункту 13 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині виконання умов (вимог) Правил постачання, а саме положень пункту 24 розділу ІІІ Правил постачання у частині зарахування у разі переплати суми переплати в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повернення на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги.

Дані постанови були отримані відповідачем 23.10.2023 та 14.12.2023, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень.

27.11.2023 та 13.12.2023 ТОВ «Черкасигаз збут» звернулося до НКРЕКП з листами № 586/5 та № 625/5, у яких просило відстрочити терміни сплати штрафу.

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановами від 12.12.2023 № 2394 «Про відстрочення сплати штрафу, накладеного на товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут та від 27.12.2023№ 2585 «Про відстрочення сплати штрафу, накладеного на товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут відстрочила сплату штрафу до 01.07.2024 включно. Проте відповідачем штраф в добровільному порядку сплачено не було.

Вирішуючи спір по суті суд зазначає таке.

Згідно з п.7 ч.1 ст.1 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» від 02.03.2015 №222-VIII орган ліцензування - це орган виконавчої влади, визначений Кабінетом Міністрів України, або уповноважений законом державний колегіальний орган.

У спірних правовідносинах таким органом є відповідач - НКРЕКП (Регулятор), правовий статус якої, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначаються Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 №1540-VIII (далі - Закон №1540-VIII).

Відповідно до статті 1 Закону №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі Регулятор, НКРЕКП), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно зі статтею 2 Закону №1540-VIII регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема:

1) у сфері енергетики:

діяльності з виробництва, передачі, розподілу, розподілу малими системами розподілу, постачання електричної енергії, зберігання енергії, агрегації;

діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності;

діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу;

діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом;

Відповідно до статті 3 Закону про НКРЕКП Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання, зокрема, шляхом державного контролю та застосування заходів впливу.

Основними завданнями Регулятора є забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг.

Водночас, відповідно до абзацу другого статті 5 Закону про НКРЕКП, рішення Регулятора можуть бути оскаржені в судовому порядку. Оскарження рішень Регулятора не зупиняє їх виконання

Згідно зі статтею 19 Закону №1540-VIII Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Частина сьома статті 19 Закону про НКРЕКП передбачає, що підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є:

1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю;

2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав;

3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії, оператором малої системи розподілу законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов;

4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок;

5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону про НКРЕКП за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції, зокрема, у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Як вже було зазначено вище постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1889 від 13.10.2023 «Про накладення штрафу на ТОВ «Черкасигаз збут» за порушення Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» накладено штраф на товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут у розмірі 399 738 (триста дев`яносто дев`ять тисяч сімсот тридцять вісім) гривень, а постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2300 від 05.12.2023 «Про застосування санкцій до ТОВ «Черкасигаз збут» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» накладено штраф на товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут у розмірі 57 647 (п`ятдесят сім тисяч шістсот сорок сім) гривень.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить, що НКРЕКП є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових перевірок; у разі виявлення порушень у діях таких суб`єктів, застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції.

Суд зазначає, що, ані Постанова НКРЕКП №1889 від 13.10.2023, ані Постанова №2300 від 05.12.2023 не оскаржувалися відповідачем у судовому порядку.

Крім того, звернення відповідача до позивача із листами № 586/5 та № 625/5, у яких просило відстрочити терміни сплати штрафу свідчить про те, що відповдач погоджується з винесеними постановами.

Наведені докази в своїй сукупності свідчать про обґрунтованість та правомірність позовних вимог щодо стягнення з товариство з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут () 914770 (дев`ятсот чотирнадцять тисяч сімсот сімдесят) грн.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до частини другої статті 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Враховуючи відсутність таких заходів з боку позивача, судовий збір на його користь стягненню з відповідача не підлягає.

Керуючись ст. 6, 9, 14, 77, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю Черкасигаз збут () 914770 (дев`ятсот чотирнадцять тисяч сімсот сімдесят) грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Валентина ЯНКІВСЬКА