Справа № 580/11594/24
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

25 листопада 2024 року справа № 580/11594/24
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали позову адвоката Грецького В.Г. від імені ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Державної прикордонної служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

20.11.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов адвоката Грецького В.Г. від імені ОСОБА_1 (адреса реєстації/місця проживання: АДРЕСА_1 , адреса листування: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_1 Державної прикордонної служби України ( АДРЕСА_3 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) (далі відповідач) про:

визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у не нарахуванні та не здійсненні позивачу виплати додаткової винагороди, встановленої Кабінетом Міністрів України від 28 лютого 2022 року №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» у збільшеному до 100000,00 грн розмірі за грудень 2023 року та січень, лютий і березень 2024 року;

зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити йому додаткову винагороду, встановлену пунктом 1 вказаної вище постанови Кабінету Міністрів України у збільшеному до 100000,00 грн розмірі, а саме за грудень 2023 року та січень, лютий і березень 2024 року.

Обґрунтовуючи зазначив, що позивач виконуючи бойові завдання у спірних періодах набув право на отримання додаткової винагороди, яку відповідач нарахував та виплатив не в повному обсязі. Вважає, що така бездіяльність відповідача суперечить чинному законодавству.

Додатково просив:

1) витребувати у відповідача:

витяг з наказу про мобілізацію або про зарахування позивача на службу;

довідку про проходження військової служби з терміном приймання безпосередньої участі у бойових діях;

інформацію про розмір грошового забезпечення виплаченого позивачу, який проходить службу у першому відділі прикордонної служби (тип С) першої прикордонної комендатури швидкого реагування НОМЕР_4 мобільного прикордонного загону, починаючи з грудня 2023 року до березеня 2024 року включно. При цьому, чітко визначити складові відповідного грошового забезпечення із зазначенням сум (доплати, премії та інше) із обов`язковим виділенням сум виплачених на виконання пункту 1-1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану»;

інформацію про підстави не нарахування та не виплату йому додаткової винагороди визначеної пунктом 1-1 вказаної вище постанови Кабінету Міністрів України у грудні 2023 року, січні, лютому та березні 2024 року відповідно;

інформацію про надходження рапорту (донесення) начальника, командира підрозділу, в якому проходить службу позивач про його участь у бойових діях, у виконанні бойових (спеціальних) завдань за грудень 2023 року, січень, лютий та березень 2024 року із зазначенням періоду (кількості днів) такої участі. Якщо так, то надати належним чином засвідчену копію такого;

надати належним чином засвідчену копію журналу бойових дій та книги оперативно - службової діяльності та журналу надходжень розпоряджень по підрозділу, в якому походить службу позивач за грудень 2023 року та січень, лютий і березень 2024 року;

у разі, якщо не виплата додаткової винагороди, зазначеної у пункті 4 є наслідком застосування до позивача дисциплінарного стягнення або кримінальної відповідальності надати: належним чином засвічену копію наказу про його застосування, матеріалів службового розслідування та інших документів, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної або кримінальної відповідальності;-

2) звільнити позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви на підставі п.12 ч.1 ст. 5 Закону України Про судовий збір;-

3) розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.

До позовної заяви представник позивача додав клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду (далі Клопотання). З огляду на безпосередню участь позивача у бойових діях, здійсненні заходів з національної безпеки та оборони України, надаючи відсіч і стримуючи збройну агресію військ РФ та незаконних формувань ЛНР і ДНР, у межах виданих бойових наказів та у зв`язку з необхідністю захисту прав позивача просив поновити строк звернення до адміністративного суду.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства. Позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Щодо звільнення від сплати судового збору суд врахував.

Відповідно до п.12 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Довідкою відповідача від 23.05.2024 №08/191 підтверджується, що позивач проходить військову службу у відповідача з 17.02.2023 до теперішнього часу. Отже, він є військовослужбовцем та звільнений від сплати судового збору відповідно до вказаного вище закону та для вирішення цього питання ухвалення окремого рішення суду не передбачено.

Щодо строку звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частина друга статті 233 КЗпП України в редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року №2352-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин», визначає, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 233 КЗпП України в редакції Закону України від 01 липня 2022 року №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України).

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. Аналогічний правовий висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22 та від 19 січня 2023 року у справі №460/17052/21.

Про відсутність нарахування додаткової винагороди з розрахунку 100000 грн за спірний період позивач міг дізнатися отримуючи щомісячно заробітну плату та протягом 3 місяців мав право звернутися до відповідача зі вказаним вище предметом спору.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач відповідно до ч.6 ст.161 КАС України зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Звертаючись до суду 19.11.2024 (відомості за номером трекінгу на конверті, в якому надійшов позов до суду), позивач пропустив строк на звернення до адміністративного суду з позовною заявою та зобов`язаний надати суду обґрунтовану заяву про поновлення порушеного строку, в якій обґрунтувати для цього підстави, зазначити доводи поважності тому причин і надати докази. З приводу такого Клопотання про поновлення строку звернення до суду зі вказаним позовом суд урахував.

Відповідно до ст.234 КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року. Крім того згідно з ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (далі Указ №64/2022), затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Вказаний строк у подальшому продовжено.

Довідкою відповідача від 23.05.2024 №08/191 підтверджується, що позивач проходить військову службу у відповідача з 17.02.2023 до теперішнього часу.

На виконання Указів Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» та № 69 «Про загальну мобілізацію» Кабінет Міністрів України виніс постанову від 28 лютого 2022 року №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» (далі Постанова №168), редакція якої неодноразово змінювалася. Пунктом першим вказаної Постанови установлено на період дії воєнного стану військовослужбовцям Збройних Сил, Служби безпеки, Служби зовнішньої розвідки, Головного управління розвідки Міністерства оборони, Національної гвардії, Державної прикордонної служби, Управління державної охорони, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації, Державної спеціальної служби транспорту, військовим прокурорам Офісу Генерального прокурора, особам рядового і начальницького складу Державної служби з надзвичайних ситуацій, співробітникам Служби судової охорони, особам начальницького складу управління спеціальних операцій Національного антикорупційного бюро та поліцейським, а також особам рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби, які несуть службу в органах і установах зазначеної Служби в межах територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), виплату додаткової винагороди в розмірі до 30000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць (крім осіб рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби, яким така винагорода виплачується пропорційно часу проходження служби в розрахунку на місяць), а тим з них, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), - розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 100000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах.

Отже, військовослужбовцям, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), - розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 100000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах.

Виписками з рахунку позивача у ПриватБанк підтверджується, що він у спірному періоді отримував грошове забезпечення у підвищеному розмірі. Вказані докази є непрямими для доводів щодо участі позивача у бойових діях протягом вказаного періоду та підтверджують отримання позивачем коштів з надбавкою у підвищеному розмірі, яка передбачена Постановою КМУ №168, щодо оплати за безпосередню участь у бойових діях під час перебування безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів.

Позивач стверджує, що з грудня 2023 року до квітня 2024 року брав безпосередню участь у бойових діях у Харківській області. Представник позивача 11.06.2024 звертався до відповідача з адвокатським запитом щодо надання відповідної інформації про розмір грошового забезпечення позивача у спірних періодах. Належні, достовірні та допустимі докази отримання позивачем відповіді на вказаний запити відсутні.

Безпосередня участь позивача у бойових діях протягом вказаного періоду та перебування безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів, об`єктивно могли перешкодили йому своєчасно звернутися в суд. Тому суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення Клопотання щодо поновлення пропущеного строку на звернення до суду. Нвні підстави прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Щодо клопотання про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Згідно з ч.5 ст.12 КАС України умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років".

Наявності вказаних обставин не доведено.

Відповідно до ч.2 ст.12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Суд згідно з ч.6 ст.262 КАС України може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З огляду на вимоги ч.3 ст.257 КАС України, враховуючи характер спірних правовідносин, зміст заявлених позовних вимог та предмету доказування, обсяг наданих доказів, справа не має значної складності. Кількість учасників не є значною, а викладені в позовній заяві обставини не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Зважаючи на відсутність складнощів у встановленні обставин з письмових заяв та доказів, запроваджений воєнний стан в Україні, суд дійшов висновку про доцільність розгляду та вирішення адміністративної справи правилами спрощеного провадження за наявними у справі матеріалами без проведення судового засідання та повідомлення сторін. Суд також акцентує увагу учасників, що усні пояснення особи не є засобом доказування. Зокрема, згідно зі ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

У Клопотанні про розгляд адміністративної справи за правилами загального провадження не зазначено доводів з приводу обставин, з`ясування яких може становити труднощі. З огляду на це та на запроваджений воєнний стан у Україні її доцільно розглянути правилами спрощеного провадження за наявними у справі матеріалами без проведення судового засідання та повідомлення сторін. Тому відповідне Клопотання не обґрунтоване та задоволенню не підлягає.

Відповідно до вимог ч.2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі. Частина 5 вказаної статті КАС України встановлює, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При цьому, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.262 КАС України). Отже, у випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні, відповідні обґрунтовані клопотання вони мають надати суду у вищевказаний строк.

Щодо клопотання про витребування у відповідача вказаних вище доказів.

Відповідно до ч.1 ст.80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу відповідно до ч.3 вказаної статті.

Доказами в адміністративному судочинстві відповідно до ч.1 ст.72 КАС України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи

Згідно з ч.9 ст.79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Отже, докази подаються суду в копіях.

Оскільки в клопотанні відсутні обґрунтування необхідності отримання оригіналів вказаних вище документів та фактичне їх існування, витребування їх не обґрунтоване. Водночас для правильного вирішення спору на виконання ч.4 ст.9 КАС України доцільно зобов`язати відповідача надати засвідчені копії матеріалів щодо проходження позивачем служби (прийняття, переведення, звільнення, покладені на нього накази командира щодо виконання безпосередніх обов`язків у спірному періоді та результатів такого виконання тощо), щодо нарахованого та виплаченого за спірний період грошового забезпечення позивача в розрізі всіх складових, докази нарахування додаткової винагороди за наявності, інші докази правомірності спірної бездіяльності; документи щодо покладання обов`язків на визначену посадову особу повідомляти про безпосередню участь особи у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії, у т.ч. щодо форми такого повідомлення, витягу з наказу про зарахування позивача на військову службу, бойові розпорядження за спірний період, витягів з Журналу бойових дій щодо участі позивача в бойових діях за спірний період, рапортів (донесення) командира підрозділу (групи) про участь позивача у бойових діях, у виконанні бойових (спеціальних) завдань за спірний період, довідки про розмір грошового забезпечення позивача із зазначенням усіх складових за спірний період, наказів про призначення додаткової винагороди у порядку вказаної вище постанови Кабінету Міністрів України у розмірі 100000 грн пропорційно в розрахунку на місяць за спірний період.

Керуючись ст. ст.2-20, 160-161, 168, 171, 243, 248, 259-263 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Задовольнити клопотання вх. від 20.11.2024 адвоката Грецького В.Г. від імені ОСОБА_1 . Визнати поважними причини пропуску звернення до суду в цій справі та поновити цей строк.

Прийняти позовну заяву адвоката Грецького В.Г. від імені ОСОБА_1 до розгляду та відкрити провадження у справі.

2 Відмовити у задоволенні клопотання вх. від 20.11.2024 про розгляд адміністративної справи за правилами загального провадження.

Розгляд справи здійснювати правилами спрощеного провадження.

3. Повідомити учасників, що судовий розгляд відбудеться суддею Бабич А.М. одноособово в залі Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: бульвар Шевченка, 117, місто Черкаси, 18002.

У випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач та третя особа має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Учасники мають право заявити клопотання про розгляд справи без їх участі та надати обґрунтовані заперечення на розгляд справи у спрощеному провадженні.

4. Установити відповідачу строк, тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, для надіслання: суду - відзиву на позовну заяву та всіх письмових і електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову (за наявності); позивачу - копії відзиву та доданих до нього документів. Зобов`язати відповідача в разі надання відзиву зазначити у ньому, серед іншого, конкретні правові підстави та фактичні обставини спірної бездіяльності. Зобов`язати надати суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали належним чином завірені копії: матеріалів щодо проходження позивачем служби (прийняття, переведення, звільнення, покладені на нього накази командира щодо виконання безпосередніх обов`язків у спірному періоді та результатів такого виконання тощо), щодо нарахованого та виплаченого за спірний період грошового забезпечення позивача в розрізі всіх складових, докази нарахування додаткової винагороди за наявності, інші докази правомірності спірної бездіяльності; документи щодо покладання обов`язків на визначену посадову особу повідомляти про безпосередню участь особи у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії, у т.ч. щодо форми такого повідомлення, витягу з наказу про зарахування позивача на військову службу, бойові розпорядження щодо покладення на позивача визначених військових обов`язків за спірний період, витягів з Журналу бойових дій щодо участі позивача в бойових діях за спірний період, рапортів (донесення) командира підрозділу (групи) про участь позивача у бойових діях, у виконанні бойових (спеціальних) завдань за спірний період, довідки про розмір грошового забезпечення позивача із зазначенням усіх складових за спірний період, наказів про призначення додаткової винагороди у порядку вказаної вище постанови Кабінету Міністрів України у розмірі 100000 грн пропорційно в розрахунку на місяць за спірний період. Попередити, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи або оцінено, як визнання позову.

Установити позивачу строк тривалістю п`ять днів з дня отримання відзиву для подання суду відповіді. У задоволенні його клопотання про витребування доказів відмовити.

5. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

6. Копію ухвали направити учасникам спору.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Анжеліка БАБИЧ