Справа № 440/6784/24
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 р. Справа № 440/6784/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.08.2024, головуючий суддя І інстанції: Н.І. Слободянюк, по справі № 440/6784/24

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес"

до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків , Державної податкової служби України третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "ХЕЙРІ ДЕЛАЙТ"

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС" (далі - позивач) звернулось до суду з позовом, у якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №10798800/36313601 від 28 березня 2024 року;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників ТОВ "ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС" №900/6 від 05 лютого 2024 року датою його фактичного подання на реєстрацію.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 08.08.2024 позов задоволено.

Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач 1), не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просило скасувати рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування зазначає, що надані позивачем документи не підтверджують місце повернення товару за видатковою накладною №0000009 від 05.02.2024 року на склад ТОВ Пирятинський делікатес за адресою: вул. Євгена Харченка,55, м. Київ, що відображено в ТТН №0000009 від 05.02.2024, так як строк дії договору оренди нежитлових приміщень №34/2021 від 01.08.2021р. закінчився.

Платником не надано до контролюючого органу платіжних документів (виписки з банку), актів звірки та оборотно-сальдових відомостей по рахунках 361 та 281, що не дає можливості підтвердити правомірність складання розрахунку коригування на повернення продукції в сумі, що відрізняється від суми повернення в видатковій накладній. Тобто, не надання податковому органу первинної бухгалтерської документації не дає можливості встановити хронологію подій в частині оплати та відвантаження та підтвердити як першу подію для формування податкової накладної та розрахунку коригування саме відвантаження або повернення товару.

Окрім цього, в ТТН №0000009 від 05.02.2024 року на повернення товару, яка була повторно надана в пакеті додаткових документів, в графі пункт навантаження вже зазначено адресу м. Київ, вул. Віскозна, 17. Тобто відбулася зміна адреси в одному й тому ж первинному документі без жодних пояснень з цього приводу.

Зазначає, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні будь- які дані стосовно об`єктів за адресою м. Київ, вул. Віскозна 12, а за адресою м. Київ, вул. Віскозна 17 знаходяться цеха та склад хімічної сировини, які на праві власності з 23.01.2013 року належать ТОВ Трі груп, яке є платником ПДВ з 2004 року, проте в ЄРПН відсутні зареєстровані податкові накладні, які підтверджували б взаємовідносини (надання приміщень в оренду) з ТОВ Хейрі Делайт.

Вважає, що за результатами розгляду додаткових документів відповідачем правомірно прийнято рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування №900/6 від 05.02.2024 року в ЄРПН, у зв`язку з ненаданням / частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказує, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

ДПС України правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

Відповідно до ч. 1 ст. 308, п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що за умовами договору постачання №94/SI від 18.07.2022, ТОВ Пирятинський делікатес (постачальник) зобов`язується поставляти і передавати на умовах даного договору продовольчу та непродовольчу продукцію у власність ТОВ Хейрі делайт (покупець) з метою його подальшої реалізації третім особам (Споживачі), а покупець зобов`язується приймати товар у власність, реалізовувати його споживачам і оплачувати вартість товару постачальнику на умовах даного договору. (п.1.1. Договору) (т.1 а.с. 18-20)

26.07.2023 ТОВ Пирятинський делікатес направлено на реєстрацію податкову накладну №1746/6 від 26.07.2023 (т.1 а.с.25-26), за первинною подією постачання товару, а саме одноразових електронних сигарет HQD в асортименті, на загальну суму з ПДВ 40 498,80 грн., згідно видаткової накладної №9972 від 26.07.2023, адреса доставки м. Київ, вул. Віскозна, буд. 17 (т.1 а.с.21).

Пунктом 6.4. Договору постачання №94/SI від 18.07.2022, встановлено, що в разі не реалізації Покупцем Товару Постачальника третім особам протягом 3 місяців з моменту його отримання, Покупець має право вимагати його повернення Постачальнику, шляхом направлення відповідної вимоги. (т.1 а.с.19)

ТОВ Хейрі делайт листом від 30.01.2024, просило ТОВ Пирятинський делікатес забрати частину товару протягом 10-ті днів згідно з умовами Договору. (т.1 а.с.28)

ТОВ Пирятинський делікатес листом від 01.02.2024 повідомило ТОВ Хейрі делайт, що не заперечує проти такого повернення. (т.1 а.с.29)

ТОВ Хейрі делайт, на підставі Видаткової накладної (повернення) №ВП-0000009 від 05.02.2024 (т.1 а.с.38-40) та ТТН №0000009 від 05.02.2024 (т.1 а.с.30-35) повернуло ТОВ Пирятинський делікатес частину товару - одноразові електронні сигарети HQD в асортименті, внаслідок чого останнім складено розрахунок коригування №900/6 від 05.02.2024.

27.02.2024 ТОВ «Пирятинський делікатес» направлено на реєстрацію вказаний Розрахунок коригування №900/6 від 05.02.2024 (т.1 а.с. 43-44), згідно якого сума коригування податкового зобов`язання та податкового кредиту: -4 106,60 грн., усього підлягають коригуванню обсяги постачання без урахування податку на додану вартість, що оподатковуються за основною ставкою: -20 533,00 грн.

27.02.2024 податковим органом зупинено реєстрацію розрахунку коригування, про що складено квитанцію та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН. (т.1 а.с.45)

28.02.2024 позивачем направлено контролюючому органу пояснення та копії документів (т.1 а.с.105) щодо розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинено, зокрема: договір поставки №94/SI від 18.07.2022, податкову накладну №1746 від 26.07.2023, видаткову накладну №9972 від 26.07.2023, рішення №5/2022 від 19.07.2022, розрахунок коригування №900/6 від 05.02.2024, квитанцію від 27.02.2024, видаткову накладну (повернення) №ВП-0000009 від 05.02.2024, ТТН №0000009 від 05.02.2024.

15.03.2024 контролюючим органом надіслано позивачу Повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №10729819/36313601 (т.1 а.с116-117), а саме: копій первинних документів щодо постачання, придбання товарів, послуг, зберігання та транспортування продукції, розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, документів щодо підтвердження відповідності продукції. У додатковій інформації вказано: надати документи щодо розрахунків по договору №94/SI від 18.07.2022, ТТН та договори з перевізником(ами), сертифікати якості, первинних документів щодо придбання товару, акту звірки або регістри бухгалтерського обліку.

21.03.2024 позивачем до контролюючого органу надано додаткові пояснення та копії документів щодо розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинено (т.1 а.с. 128), зокрема: контракт №127/PR від 23.11.2021 та додаткова угода №1 до нього, митні декларації, ТТН №0000009 від 05.02.2024, декларації про відповідність, висновки акредитованого органу з оцінки відповідності, договір оренди нежитлових приміщень №34/2021 від 01.08.2021, акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) та рахунки-фактури №НП-010554431 від 10.12.2023, №НП-010618818 від 20.12.2023, №НП-010687321 від 31.12.2023.

За наслідками розгляду документів, Комісія Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення від 28.03.2024 №10798800/36313601 про відмову у реєстрації розрахунку коригування №900/6 від 05.02.2024. (т.1 а.с.56-57)

Підставою відмови в реєстрації розрахунку коригування слугувало ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК, реєстрацію яких зупинено в ЄРПН, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН, платником податку.

Не погодившись з рішенням про відмову в реєстрації розрахунку коригування, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з протиправності рішення відповідача 1, оскільки позивачем під час реєстрації розрахунку коригування подані необхідні документи в підтвердження здійснення господарської операції, по якій він складений, а відповідачем не наведено мотивів неврахування поданих підприємством документів.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законодавчим актом, який регулює спірні правовідносини, є Податковий кодекс України (надалі ПК України).

Відповідно до підпунктів 16.1.2,16.1.3, пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Згідно з підпунктами "а", "б" пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з: постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів) (пункт 188.1 статті 188 ПК України).

Відповідно до статті 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то: а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок; б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.

Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

Якщо внаслідок такого перерахунку відбувається збільшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то: а) постачальник відповідно збільшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок; б) отримувач відповідно збільшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення перерахунку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України (пункт 201.10 статті 201 ПК України).

Відповідно до підпункту 14.1.60 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Положенням пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11 грудня 2019 року №1165 (набрала чинності 01 лютого 2020 року), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Пунктом 1 Порядку №1165 встановлено, що цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

За змістом пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Автоматизований моніторинг відповідності платника податку критеріям оцінки ступеня ризиків здійснюється відповідно до ознак, наведених у пунктах 1-8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку №1156).

Так, додатком 1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, одним із яких відповідно до пункту 8 (у відповідній редакції) є: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Колегією суддів встановлено, що підставою для зупинення реєстрації розрахунку коригування вказано відповідність платника податків, яким подано розрахунок коригування, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків, у зв`язку із чим платнику податків запропоновано подати пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної в розрахунку коригування.

Однак, встановлюючи критерії оцінки ступеня ризиків, відповідачем не враховано надані документи на усунення вказаних ризиків та не зазначено підстав їх не врахування.

Також, квитанція про зупинення реєстрації спірного розрахунку коригування кількісних і вартісних показників не містить жодних доводів щодо наявності податкової інформації, що була підставою для віднесення позивача до критеріїв ризиковості платника податку.

Відповідачем не надано достатніх, достовірних та допустимих доказів на підтвердження того, що господарська операція, за результатами якої позивачем складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників носить характер ризикової.

Квитанція про зупинення реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників не містить інформації про те, чому позивач визначений ризиковим або які саме його операції стали причиною для визнання його ризиковим.

Отже, нечітке формулювання п. 8 Критеріям ризиковості платника податку унеможливлює встановлення конкретних ознак ризиковості платника.

Крім того, вказана квитанція не містить посилань на відповідне рішення щодо віднесення позивача до ризикових платників.

Доводи апеляційної скарги, що зупинення реєстрації спірного розрахунку коригування відбулося в автоматичному режимі у зв`язку з тим, що отримувач (покупець) товарів ТОВ ХЕЙРІ ДЕЛАЙТ відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки існує принцип індивідуальної відповідальності платника податків, згідно з яким платник податків не може нести відповідальність за зловживання свого контрагента, якщо не буде доведено залученість цього платника до таких зловживань.

Таким чином, виходячи з принципу індивідуального застосування відповідальності за порушення правил оподаткування, негативні наслідки, у тому числі, у вигляді відмови реєстрації розрахунку коригувань, можуть бути застосовані саме до того платника податків, який їх припустився, а не до іншої особи, яка з даним платником має господарські взаємовідносини.

При цьому, нереальність господарських операцій із придбання платником податку товару/робіт, послуг має підтверджуватися належними, допустимими та достатніми доказами й не може ґрунтуватися на припущеннях, зокрема обумовлюватися лише допущеними контрагентом порушеннями вимог законодавства або недостатньою кількістю в контрагента трудового ресурсу для самостійного виконання договірних зобов`язань. Якщо вказаний контрагент допустив такі порушення, то це тягне відповідальність та негативні наслідки саме щодо нього, адже законом іншого не передбачено.

Суд враховує, що обов`язок доведення правомірності прийняття оскаржуваних рішень покладається на суб`єкта владних повноважень, з огляду на що саме податковий орган повинен довести, що платник податків діяв без належної обачності.

Втім, у спірних правовідносинах контролюючим органом не встановлено та не надано доказів на підтвердження того, що позивач, як платник податку, діяв без належної обачності й обережності і йому було відомо про можливі порушення, які допустив його контрагент, або що самостійною діловою метою здійснення господарських операцій з ТОВ ХЕЙРІ-ДЕЛАЙТ було одержання податкової вигоди.

Враховуючи викладене колегія суддів зазначає, що можливі порушення контрагентом ТОВ ХЕЙРІ-ДЕЛАЙТ вимог податкового законодавства щодо відображення господарських операцій в податковому обліку та сплати податків спричиняє негативні наслідки саме для нього, а не для позивача.

Посилання відповідача на прийняте в автоматичному режимі рішення про відповідність покупця товару ТОВ ХЕЙРІ- ДЕЛАЙТ, як платника податку, п. 8 Критеріїв ризиковості, не можна вважати достатньою для висновку про нереальність здійснення вказаним контрагентом господарських операцій, оскільки інформація, що міститься в інформаційних базах даних контролюючих органів носить інформативний характер та не доводить наявності порушень податкового законодавства позивачем.

Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 № 520, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216 /надалі Порядок № 520/.

Пунктами 4 та 5 Порядку № 520 (у відповідній редакції) передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 520 (у відповідній редакції) письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:

або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;

або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;

або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Отже, у разі надання платником податку копій документів, недостатніх для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, комісія регіонального рівня направляє платнику податку Повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення) з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування. У разі ж надання платником податку необхідних для реєстрації копій документів, але складених/оформлених із порушенням законодавства, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту.

Тож підставою для відмови в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування може бути повне або часткове ненадання платником податку додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, вказаних в Повідомленні, або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що 28.02.2024 позивачем, у зв`язку з зупиненням реєстрації спірного розрахунку коригування, направлено контролюючому органу пояснення та копії документів (т.1 а.с.105), зокрема: договір поставки №94/SI від 18.07.2022, податкову накладну №1746 від 26.07.2023, видаткову накладну №9972 від 26.07.2023, рішення №5/2022 від 19.07.2022, розрахунок коригування №900/6 від 05.02.2024, квитанцію від 27.02.2024, видаткову накладну (повернення) №ВП-0000009 від 05.02.2024, ТТН №0000009 від 05.02.2024.

15.03.2024 контролюючим органом надіслано позивачу Повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №10729819/36313601 (т.1 а.с116-117), а саме: копій первинних документів щодо постачання, придбання товарів, послуг, зберігання та транспортування продукції, розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, документів щодо підтвердження відповідності продукції. У додатковій інформації вказано: надати документи щодо розрахунків по договору №94/SI від 18.07.2022, ТТН та договори з перевізником(ами), сертифікати якості, первинних документів щодо придбання товару, акту звірки або регістри бухгалтерського обліку.

21.03.2024 позивачем до контролюючого органу надано додаткові пояснення та копії документів щодо розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинено (т.1 а.с. 128), зокрема: контракт №127/PR від 23.11.2021 та додаткова угода №1 до нього, митні декларації, ТТН №0000009 від 05.02.2024, декларації про відповідність, висновки акредитованого органу з оцінки відповідності, договір оренди нежитлових приміщень №34/2021 від 01.08.2021, акти здачі-прийняття робіт (надання послуг) та рахунки-фактури №НП-010554431 від 10.12.2023, №НП-010618818 від 20.12.2023, №НП-010687321 від 31.12.2023.

28.03.2024 Комісією Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №10798800/36313601 про відмову в реєстрації розрахунку коригування № 900/6 від 05.02.2024. Вказане рішення обґрунтовано ненаданням / частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку. Додаткова інформація відсутня.

Судовим розглядом встановлено, що розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №900/6 від 05.02.2024 до податкової накладної №1746/6 від 26.07.2023 складений позивачем у зв`язку з поверненням частини товару на підставі видаткової накладної №ВП-0000009 від 05.02.2024 та товарно-транспортної накладної №0000009 від 05.02.2024.

Контролюючим органом не заперечується та обставина, що позивачем разом з повідомленням про подання пояснень та копій документів щодо розрахунку коригування, реєстрацію якого зупинено, надавалися зокрема: договір поставки №94/SI від 18.07.2022; податкова накладна №1746/6 від 26.07.2023; видаткова накладна №9972 від 26.07.2023; видаткова накладна №ВП-0000009 від 05.02.2024 та товарно-транспортна накладна №0000009 від 05.02.2024.

Колегія суддів зазначає, що зауважень до змісту, форми та достовірності видаткової накладної №ВП-0000009 від 05.02.2024 у Комісії Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних не виникло, а відтак відповідач на етапі розгляду питання щодо реєстрації в ЄРПН розрахунку коригування до податкової накладної погодився з повнотою та достовірністю зазначених в ній реквізитів і відомостей.

Враховуючи те, що до податкового органу позивачем надано документи, достатні для підтвердження інформації про господарську операцію, яка зазначена в розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №900/6 від 05.02.2024 до податкової накладної №1746/6 від 26.07.2023, посилання відповідача у витязі із протоколу засідання комісії №24 від 28.03.2024 (т.1 а.с.179-180) на факт ненадання платником податку документів щодо оренди приміщень, щодо розрахунків за наданий товар та актів звірки та / або регістрів бухгалтерського обліку як на підставу для відмови у реєстрації розрахунку коригування, не відповідає правильному застосуванню норми статті 201 ПК України в системному взаємозв`язку із нормами пунктів 5 та 11 Порядку № 520, проаналізувавши які Верховний Суд у постанові від 17.05.2023 у справі № 140/14282/20 дійшов висновків, що на етапі вирішення питання щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарської операції платника податку на предмет її реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

До того ж, колегія суддів зазначає, що факт ненадання або часткового надання додаткових документів не є єдиною та беззаперечною підставою для відмови у реєстрації розрахунку коригування.

Так, п. 9 Порядку №520 встановлено, що платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у розрахунку коригування, отже надання таких додаткових документів є правом платника податку, а не його обов`язком.

Щодо посилань апелянта на невідповідності в оформленні наданих позивачем первинних документів, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідач зазначає, що у складеній позивачем видатковій накладній № 9972 від 26.07.2023 зазначено адресу доставки: м. Київ, вул. Віскозна, 17, у той час як складені ТОВ ХЕЙРІ ДЕЛАЙТ видаткова накладна (повернення) № ВП-0000009 від 05.02.2024 та ТТН № 0000009 від 05.02.2024 містять адресу пункту навантаження: м. Київ, вул. Віскозна, 12.

Крім того, відповідач звертав увагу, що видаткова накладна (повернення) № ВП-0000009 від 05.02.2024 та ТТН № 0000009 від 05.02.2024 не містять суму податку на додану вартість на товар.

З цього приводу колегія суддів зазначає, що за загальним правилом відсутність або неточності у оформленні певних первинних документів не є безумовною підставою для висновків щодо нереальності господарських операцій.

Дослідивши вказані документи слід дійти висновку, що неточності, на які посилається відповідач, за своєю суттю є технічними помилками, зокрема, в частині зазначення номера будинку пункту навантаження, яка жодним чином не впливає на суть проведених операцій позивачем з його контрагентами.

Слід додати, що податковим правопорушенням є не будь-які арифметичні чи методологічні помилки, а лише ті, які призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, встановлених Податковим кодексом України та іншим законодавством, а саме до невірного формування податкових зобов`язань, податкового кредиту та завищення суми від`ємного значення ПДВ.

Крім того наявність або відсутність окремих документів, як і деякі помилки чи неточності у їх оформленні, не є підставою для висновків про відсутність господарської операції, якщо з інших даних випливає, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце (відбулися), а певні недоліки в заповненні первинних документів носять оціночний характер.

Колегія суддів зазначає, що доводи апеляційної скарги про те, що ТОВ Пирятинський делікатес не надано документів щодо розрахунків за реалізований товар по договору №94/SI від 18.07.2022 р., спростовується матеріалами справи, а саме банківською випискою, згідно якої, ТОВ ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС, 31.08.2023, здійснило ТОВ ХЕЙРІ ДЕЛАЙТ оплату за продовольчу та непродовольчу продукцію згідно дог. №94/ від 18.07.2022, сума 32 000 грн. (т.2 а.с.108-110)

Також матеріалами справи спростовується твердження скаржника про те, що позивачем не надано сертифікатів якості. Так, в матеріалах справи містяться декларації про відповідність та висновки акредитованого органу з оцінки відповідності від 14.02.2022 у загальній кількості 20 шт., згідно яких одноразові електронні сигарети (різних моделей) відповідають вимогам національних стандартів. (т.2 а.с.111-150)

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що надані позивачем документи не підтверджують місце повернення товару на склад ТОВ Пирятинський делікатес за адресою: вул. Євгена Харченка,55, м. Київ, з огляду на таке.

Так, в апеляційній скарзі, скаржник зазначає, що 05 лютого 2024 року було здійснено повернення Товару за видатковою накладною №0000009 від 05.02.2024 року на склад ТОВ Пирятинський делікатес за адресою: вул. Євгена Харченка,55, м. Київ, що відображено в ТТН №0000009 від 05.02.2024 р. Але на момент повернення товару від ТОВ Хейрі Делайт на ТОВ Пирятинський делікатес, строк дії договору оренди нежитлових приміщень №34/2021 від 01.08.2021р. закінчився. Таким чином, надані Позивачем документи до контролюючого органу не підтверджують місце повернення товару за видатковою накладною №0000009 від 05.02.2024 року на склад ТОВ Пирятинський делікатес за адресою: вул. Євгена Харченка,55, м. Київ, що відображено в ТТН №0000009 від 05.02.2024 р.

Колегією суддів встановлено, що за умовами договору оренди нежитлових приміщень №34/2021 від 01.08.2021, в порядку і на умовах визначених цим договором, ТОВ АПТЕКА БІОКОН (Орендодавець) передає, а ТОВ ПИРЯТИНСЬКИЙ ДЕЛІКАТЕС (Орендар) приймає на визначений цим Договором строк у платне користування (надалі оренда) нежитлові приміщення за адресою: Київ, мкр. Борничи, вул. Євгена Харченка, 55 для складу площею 848,0 кв.м. для зберігання одноразових електронних сигарет та рідин, що використовуються в електронних сигаретах незалежно від виробника такої продукції (п.1.1. Договору). Строк оренди становить 12 місяців та діє з 01.08.2021 та закінчується 01.08.2022 (п.4.1. Договору) (т.2 а.с.73-81)

Додатковою угодою №1 від 14.06.2022 до Договору оренди нежитлових приміщень №34/2021 від 01.08.2021 продовжено строк оренди нежилих приміщень за Договором на 12 календарних місяців до 01.08.2023. (т.2 а.с.84-86)

Додатковою угодою №2 від 31.07.2023 до Договору оренди нежитлових приміщень №34/2021 від 01.08.2021 продовжено строк оренди нежилих приміщень на строк 12 календарних місяців до 31.07.2024. (т.2 а.с.87)

Окрім цього, позивачем подавалось повідомлення (Форма №20-ОПП) до ГУ ДПС у Полтавській області про об`єкт оподаткування платника податків нежитлове приміщення за адресою м. Київ, мкр. Бортничі, вул. Євгена Харченка, 55. Стан об`єкта оподаткування орендується. Вид права на об`єкт оподаткування право короткострокового користування, оренди або найму. (т.2 а.с.88)

Таким чином, ТОВ Пирятинський делікатес надано належні документи щодо повернення ТОВ ХЕРІЙ ДЕЛАЙТ частини товару на склад позивача.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги щодо безпідставного врахування судом першої інстанції додаткової угоди №2 до договору оренди нежилих приміщень 34/2021 від 01 серпня 2021 та документів щодо розрахунків за реалізований товар по договору № 94/SI від 18.07.2022, з підстав надання їх лише до суду першої інстанції, оскільки суд не може обмежити право платника довести в судовому процесі обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, поданням виключно тих доказів, що надавались ним під час проведення податкової перевірки. Право надавати заперечення щодо висновків контролюючого органу та долучати до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів.

Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 16 лютого 2021 року по справі № 820/7105/16.

Суд не може не прийняти до уваги окремі докази лише з тих підстав, що контролюючий орган заперечує щодо факту пред`явлення їх до перевірки.

Отже, надані позивачем до суду першої інстанції первинні документи, правомірно досліджені судом та враховані.

Щодо аналізу господарських операцій між позивачем та його контрагентом, відповідачем це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Крім того, що оскаржуване рішення містить лише загальне твердження про ненадання /часткове надання документів без конкретизації переліку документів, які зазначалися Комісією у витязі із протоколу засідання комісії №24 від 28.03.2024, що свідчить про необґрунтованість прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

За таких обставин, зважаючи на те, що позивачем поданий пакет документів, достатній для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №900/6 від 05.02.2024, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення Комісії Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №10798800/36313601 від 28.03.2024 не ґрунтується на вимогах законодавства, прийняте без урахування усіх обставин, які мали значення для їх прийняття, а відтак підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Більш того, здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Щодо доводів апеляційної скарги про втручання суду в дискреційні повноваження відповідача шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №900/6 від 05.02.2024 до податкової накладної №1746/6 від 26.07.2023, складений позивачем, датою його фактичного подання на реєстрацію, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини).

Відповідно до приписів ст. 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі ст. 13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі Пантелеєнко проти України зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі Дорани проти Ірландії Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття ефективний засіб передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Салах Шейх проти Нідерландів, ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи Каіч та інші проти Хорватії (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Відповідно до статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

Пунктами 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, обов`язок щодо реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних поданих платником податків податкових накладних та/або розрахунків коригування покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику - ДПС України.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з обраним судом першої інстанції способом захисту порушеного права позивача .

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 08.08.2024 по справі № 440/6784/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій