Справа № 320/53379/24
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2024-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 листопада 2024 року м. Київ № 320/53379/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Шевченко А.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 , командира ДФТГ «ВОЛЯ» ОСОБА_2 про скасування рішень та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 , командира ДФТГ «ВОЛЯ» ОСОБА_2 , в якому позивач просить суд:

- скасувати наказ командира в/ч НОМЕР_1 №1 від 01.01.2024 р. в частині, що стосується ДФТГ «ВОЛЯ» №27, а саме: пунктів 3; 4: Про Розформування добровольчого формування Київської міської територіальної громади №27 «ВОЛЯ», про наказ Командиру військової частини НОМЕР_3 розірвати контракт з командиром добровольчого формування Київської міської територіальної громади №27 «ВОЛЯ» громадянином ОСОБА_2 , за необхідності внести відповідні зміни до раніше, виданих наказів та розпоряджень, організувати здавання стрілецької зброї, інших видів озброєння та боєприпасів до них згідно зі статутами Збройних Сил України, а також Законом України «Про забезпечення участі цивільних осіб у захисті України»». Тому по це порушує мої права та Конституційні обов`язки по захисту України;

- скасувати розпорядження командира в/ч НОМЕР_2 №1655/210 від 04.01.2024 р. в частині, яка стосується ДФТГ №27 «Воля» а саме:

1. Командирам добровольчих формувань територіальних громад міста Києва (далі, ДФТГ) №20, №27, №35 м. Києва, організувати виконання всіх заходів та пунктів наказу командира в/ч НОМЕР_1 (з основної діяльності) від 01.01.2024 р. №1.

1.1 Припинити (передати) встановленим порядком бойові розпорядження, які були видані для виконання завдань (про зняття охорони з об`єктів та передачі, доповісти письмово встановленим порядком через КП 241 обр ТрО у термін до 18:00 06.01.2024).

1.2 Здачу (передачу) по накладним (актам, атестатам) в установленому порядку стрілецьку зброю, інших видів озброєння та боєприпасів до них, які отримувались добровольчими формуваннями для виконання бойових завдань, до відповідних підрозділів Збройних Сил України, інших військових формувань та правоохоронних органів (доповісти письмово з додаванням підтверджуючих документів у термін до 18:00 09.01.2024)

Тому що це порушує мої права та Конституційні обов`язки по захисту України.

- зобов`язати в/ч НОМЕР_1 та в/ч НОМЕР_2 поновити діяльність ДФТГ №27 «Воля», поновити скасовані бойові розпорядження і повернути ДФТГ №27 «Воля» здану зброю та боєприпаси, для захисту України.

- зобов`язати командира ДФТГ №27 «Воля» ОСОБА_2 поновити дію мого контракту ОСОБА_1 як добровольця Добровольчого формування Київської територіальної громади №27 «ВОЛЯ» на посаді снайпера.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Адміністративний позов не відповідає вимогам процесуального закону, з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

При цьому, правову категорію зміст позовних вимог слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає постановити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги позивача. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому, обов`язок з визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, тому для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення (дію чи бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, які порушили її права, в чому конкретно полягає порушення її прав, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права, оскільки суд розглядає адміністративні справи в межах позовних вимог.

Тобто, вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством, і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.

Відтак, суд звертає увагу позивача, що заявлена ним вимога, не відповідає жодному способу захисту порушеного права, встановлених статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої-другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Відповідно до частини шостої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пункту 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України у цьому Кодексі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Предметом позову у даній справі є:

- оскарження наказу командира Військової частини НОМЕР_1 №1 від 01.01.2024 в частині, що стосується пунктів 3 та 4 про розформування формування Київської міської територіальної громади №27 "Воля";

- оскарження розпорядження командира Військової частини НОМЕР_2 №1655/210 від 04.01.2024 в частині, що стосується ДФТГ №27 "Воля";

- вимога про поновлення дії контракту позивача як добровольця ДФТГ №27 "Воля" та поновлення позивача на посаді снайпера.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що на підставі спірного наказу 31.01.2024 було припинено дію контракту добровольця територіальної оборони, укладеного з ОСОБА_1 .

У позовній заяві позивач зазначає про те, що у січні 2024 року ОСОБА_1 , з`явився на чергування відповідно раніше затвердженого графіку, але у підрозділі нікого не було, а на зачинених дверях було оголошення про припинення діяльності ДФТГ ВОЛЯ.

Неодноразові спроби зв`язатися з командиром ДФТГ ВОЛЯ ОСОБА_2 для отримання будь якої інформації були марні, на дзвінки він не відповідав.

Також, позивач зазначає, що 15.09.2024 позивач в черговий раз зателефонував командиру ДФТГ ВОЛЯ ОСОБА_2 , він відповів і підтвердив що діяльність ДФТГ ВОЛЯ припинена на підставі Наказу №1 від 01.01.2024 командира в/ч НОМЕР_1 та розпорядження від 04.01.2024 р. №1655/210 командира в/ч НОМЕР_2 . Також ОСОБА_2 повідомив що дію контракту позивача припинено на підставі вище згаданих наказу та розпорядження.

16.09.2024 командир ОСОБА_2 передав позивачу копію Наказу №1 від 01.01.2024, копію розпорядження від 04.01.2024, та його примірник припиненого контракту в якому стояла дата розірвання контракту 30.01.2024.

З наведеного вбачається, що фактично позивач знав про припинення діяльності ДФТГ ВОЛЯ з січня 2024 року.

Проте, з даним позовом він звернувся до суду 01.10.2024, тобто за межами строку звернення до суду з цим позовом.

Звернення позивача до відповідача у вересні 2024 року з питаннями про діяльність ДФТГ "ВОЛЯ" не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації права і ця дата не пов`язана з початком перебігу строку звернення до суду.

Окрім того, суд також звертає увагу, що у випадку необізнаності позивача щодо припинення діяльності ДФТГ "ВОЛЯ", при фактичній недіяльності ДФТГ "ВОЛЯ" з січня 2024 року, він повинен був звернутися з відповідними заявами до відповідачів про надання відповідної інформації без зайвих зволікань.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Будь-яких об`єктивних перешкод щодо неможливості своєчасно (у межах місячного строку) звернутися до відповідачів із запитом щодо надання інформації про припинення діяльності ДФТГ "ВОЛЯ" та щодо підстав розірвання з позивачем контракту, позивачем не наведено.

Таким чином, звернувшись 01.10.2024 до суду, позивач пропустив місячний строк звернення до суду з позовом до суду, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

Частинами першою та другою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, суд звертає увагу позивача на частину 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якою визначено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки повинні бути усунуті у десятиденний строк з дня отримання позивачем копії даної ухвали шляхом подання до суду:

- уточненням прохальної частини позову із способами захисту, що відповідають частині першій статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (разом із примірниками для відповідачів);

- заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів на підтвердження існування обставин, що об`єктивно перешкоджали особисто позивачу звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Шевченко А.В.