Справа № 521/18813/24
Суддя: Шевчук Н. О.
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Номер провадження № 2-а/521/185/24
У Х В А Л А

про залишення адміністративного позову без руху

25 листопада 2024 року м. Одеса

Суддя Малиновського районного суду міста Одеси Шевчук Н.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-А, про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2024 року до Малиновського районного суду міста Одеси представником позивача ОСОБА_2 було подано адміністративний позов до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, у якому позивач просить суд: заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду задовольнити; позов ОСОБА_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил задовольнити; визнати протиправною та скасувати постанову Одеської митниці від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24 від 06.09.2024 року; зупинити дію постанови Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24, розпочатої 06.09.2024 року відносно ОСОБА_1 , до закінчення розгляду судом адміністративного позову; закрити провадження у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24 від 06.09.2024 року, розпочатої на підставі протоколу про порушення митних правил № 0909/50000/24 від 06.09.2024 року; стягнути з Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 21 984 грн. 48 коп., що включає 21 500 грн. 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу адвоката за надання правової допомоги у суді першої інстанції та 484 грн. 48 коп. судового збору.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, позивач зазначає про незгоду зі вказаною вище постановою з низки мотивів, які, на її переконання слугують підставами для її скасування.

20.11.2024 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями Малиновського районного суду міста Одеси, справу розподілено судді Малиновського районного суду міста Одеси Шевчук Н.О.

21.11.2024 року справа №521/18813/24 надійшла у провадження судді ОСОБА_3 .

Положеннями ч. 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими до неї письмовими матеріалами, суд дійшов висновку, що вказаний позов поданий з порушенням вимог ст. 160-161 чинного КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, звертаючись до суду з відповідним позовом, позивач, у прохальній частині позовної заяви та в окремій заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду просила суд поновити ОСОБА_1 пропущений строк звернення до суду з позовною заявою до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення Митних правил.

При цьому, за доводами позивачки, 24.10.2024 року відповідачем було винесено постанову у справі про порушення Митних правил № 0909/50000/24, розпочатої 06.09.2024 року на підставі відповідного протоколу про порушення митних правил № 0909/50000/24 від 06.09.2024 року, відповідно до змісту якої позивачку було визнано винною у порушенні митних правил, передбаченого ч. 1 ст. 471 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Як вказала позивач, оскаржувану постанову було винесено відповідачем за результатами розгляду матеріалів справи про порушення митних правил № 0909/50000/24, розпочатої 06.09.2024 року відносно позивачки, яку, в свою чергу, було розглянуто 24.10.2024 року о 12 год. 00 хв. у приміщенні Одеської митниці за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-А.

Натомість, як зазначено позивачем, копію постанови Одеської митниці від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24, розпочатої 06.09.2024 року, не було отримано ні позивачкою, ні її представником у встановленому законом порядку. Будь-якого роду докази на підтвердження направлення відповідачем на адресу позивачки копії постанови Одеської митниці від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24 відсутні.

За твердженнями позивача, саме завдяки запиту адвоката, на адресу представника позивачки надійшов лист № 7.10-4/20-06/8.19/19646 від 07.11.2024 року, яким, в свою чергу, було надано копію постанови Одеської митниці від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24.

При цьому, позивач повідомила, що станом на момент розгляду відповідачем 24.10.2024 року справи про порушення митних правил № 0909/50000/24 від 06.09.2024 року був відсутній текст оскаржуваної постанови, а позивачку, в свою чергу, було проінформовано про те, що постанову за результатами розгляду справи про порушення митних правил, розпочатої відносно неї, буде винесено пізніше, у зв`язку з чим вона була позбавлена можливості реалізувати надане їй процесуальне право на оскарження відповідної постанови митного органу у судовому порядку у строк, передбачений положеннями ст. 286 КАС України.

Таким чином, за доводами позивача, вона мала можливість ознайомитися зі змістом оскаржуваної постанови лише 07.11.2024 року після направлення відповідачем копії постанови Одеської митниці від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24 від 06.09.2024 року на адресу електронної пошти представника позивача - адвоката Гніздовської Г.М.

У зв`язку із наведеним, позивач вважає, що відлік строку на оскарження постанови Одеської митниці від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24 від 06.09.2024 року має розпочинатися з моменту отримання її представником, адвокатом Гніздовською Г.М., копії постанови Одеської митниці від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24 від 06.09.2024 року, а саме - з 07.11.2024 року, та останнім днем строку на подання позову є 17.11.2024 року.

Окрім наведеного, позивач вказала, що вона мала наміри звернутися до суду з позовом у визначений вище строк, проте внаслідок відсутності електропостачання у зв`язку із масованою терористичною атакою не змогла зробити цього вчасно.

На підтвердження своєї правової позиції стосовно поновлення строку на оскарження постанови Митниці представником позивача суду надано клопотання про видачу копій постанов від 04.11.2024 року, адресоване Одеській митниці як відокремленому підрозділу Державної митної служби України.

Так, із зазначеного клопотання судом встановлено, що на підставі договору про надання правової допомоги від «13» вересня 2024 року № 13-1-09/24 АО «ЮРІС ФЕРРУМ» здійснює представництво прав та законних інтересів ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина Молдови № НОМЕР_2 , виданого ОСОБА_5 від 03.07.2023 року, дійсного до 03.07.2033 року, запис № 658 (ордер надається). Окрім цього, АО «ЮРІС ФЕРРУМ» на підставі договору про надання правової допомоги від «13» вересня 2024 року № 13-09/24 здійснює представництво прав та законних інтересів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт громадянина України для виїзду за кордон типу P, код країни UKR, № НОМЕР_1 , виданого Органом 2MDA від 16.07.2021 року, дійсного до 16.07.1931 року, запис № 041.

Також у клопотанні зазначено, що 24.10.2024 року о 12 годині 00 хвилини та о 12 годині 30 хвилин відбулися засідання за розглядом справ про порушення митних правил. В результаті розгляду вказаних справ Одеською митницею, як відокремленим підрозділом Державної митної служби України були винесені відповідні постанови. Відповідно до ст. 498, 499 Митного кодексу України, особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, під час розгляду справи про порушення митних правил у митному органі або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, тощо.

Виходячи з наведеного, адвокат Гніздовська Г.В. просила Митницю надати копію постанови від 24.10.2024 року за результатами розгляду справи про порушення митних правил ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом надіслання її на адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_3 . Та надати копію постанови від 24.10.2024 року за результатами розгляду справи про порушення митних правил ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом надіслання її на адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_3

На вказане клопотання у матеріалах клопотання про поновлення строку на оскарження постанови наявна відповідь Одеської митниці від 07.11.2024 року №7.10-4/20-06/8.19/1964б, відповідно до якої вказано, що за результатами опрацювання клопотання від 04.11.2024 №б/н (вх. Одеської митниці від 05.11.2024 №29783/10) направлено на вказану адресу електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_3 , копії постанов, винесених Одеською митницею 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0908/50000/24, розпочатої 06.09.2024 року у відношенні громадянки Молдови CRISTEVA OXANA, а також у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24, розпочатої 06.09.2024 у відношенні громадянки України Крістевої Віри (Додатки: файл «постанова 0908-50000-24.pdf»; файл «постанова 0909-50000-24.pdf»).

Розглянувши клопотання представника позивача про поновлення строку на звернення до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови, а також матеріали, додані до такого клопотання, суд приходить до такого.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Згідно із ч. 4 ст. 529 МК України, скарга (адміністративний позов) на постанову митного органу у справі про порушення митних правил подається у строк, встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення. У разі пропуску цього строку з поважних причин він за заявою особи, яка подає скаргу (адміністративний позов), може бути поновлений відповідно митницею, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або судом.

У відповідності до ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Аналізуючи зазначені вимоги Національного законодавства можна зробити висновок, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Слід зауважити, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій.

Враховуючи наведене, та те, що представником позивача клопотання про видачу копій постанов про порушення Митних правил направлялося відповідачу не у зв`язку із встановленням факту неотримання позивачкою копії відповідної постанови, а у зв`язку із наданням позивачці правничої допомоги, суд констатує, що доводи представника позивача, зазначені ним у заяві про поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом не знаходять свого підтвердження під час розгляду судом такого клопотання.

Тим більш, як зазначено представником позивача, «Будь-якого роду докази на підтвердження направлення відповідачем на адресу позивачки копії постанови Одеської митниці від 24.10.2024 року у справі про порушення митних правил № 0909/50000/24 відсутні», що також не підтверджено наявними у матеріалах клопотання доказами (запитами адвоката, копіями справи про порушення Митних правил тощо).

Окрім наведеного суд зазначає, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. У своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції» (Bellet v. France), «Ільхан проти Туреччини» (Ilhan v. Turkey), «Пономарьов проти України», «Щокін проти України» та інші).

Зокрема, аналіз практики ЄСПЛ дозволяє виокремити такі фундаментальні обґрунтування на користь прийняття рішення про поновлення пропущеного строку звернення до суду: 1) рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві; щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (справа «Белле проти Франції» (Bellet v. France)); 2) не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (справа «Мушта проти України»); 3) суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту (справа «Станьо проти Бельгії» (Stagno v. Belgium)).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків є порушенням законних прав та інтересів сторін і суперечить принципу правової визначеності та праву на справедливий суд, що закріплене у статті 6 Конвенції (пункт 53 рішення ЄСПЛ від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України»).

Легітимними обмеженнями визнаються встановлені законодавчим органом вимоги щодо відповідних процесуальних строків. При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства.

У даному разі суд звертає увагу позивача, що застосування аварійних відключень електроенергії, тривала відсутність електропостачання також не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення строку на оскарження постанови у справі про порушення Митних правил, оскільки воєнний стан на території України оголошено 24 лютого 2022 року і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли російською федерацією населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, проте такі атаки не проводяться щодня, оскільки це складний логістичний процес. Разом із цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку. Не було встановлено в Україні й повного припинення роботи банківських установ, комунальних служб та/або поштового зв`язку.

При цьому, жодного доказу з приводу об`єктивної неможливості направлення адміністративного позову до суду, наприклад, засобами поштового зв`язку, представник позивача не надала.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки у зв`язку із запровадженням такого не може вважатися поважною причиною пропуску цих строків.

У постанові Верховного Суду від 31 серпня 2021 року у справі № 911/3513/16 зазначено, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує залежно від поважності причин пропуску строку на оскарження.

Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з незалежних від скаржника обставин унеможливила звернення до суду з апеляційною скаргою.

Таким чином, особа, яка має намір скористатися правом оскарження постанови, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно процесуальних строків.

Відтак, у даному разі суд вважає клопотання представника позивача про поновлення процесуальних строків на звернення до суду з адміністративним позовом необґрунтованим, з огляду на що, у його задоволенні слід відмовити, з наданням позивачу строку для пред`явлення суду інших об`єктивних та непереборних обставин на підтвердження поважності причин пропуску такого строку.

Окрім наведеного, суд наголошує, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Разом із цим, згідно рішенням Ради суддів України №26 від 05.08.2022 року, закликано усіх учасників судових проваджень при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) додатково подавати їх до суду в паперовій формі.

Тобто, враховуючи вищевказане рішення Ради суддів України, зменшення обсягів фінансування судів у зв`язку з військовою агресією та запровадженням на території України воєнного стану, значний обсяг документів (понад 30 аркушів) необхідно подати до суду в паперовій формі.

Судом встановлено, що представником позивача до адміністративного позову додано документи, обсяг яких перевищує 30 аркушів, у зв`язку із чим, суд звертає увагу позивача на її можливість надати до суду додатки до позову у паперовій формі.

Отже, у зв`язку з тим, що при вирішенні питання про відкриття провадження було встановлено, що адміністративний позов подано без додержання вимог ст. 161 КАС України, згідно із ч. 1 ст. 169 КАС України, наявні підстави для залишення такого позову без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 161, 169, 171 КАС України, Малиновський районний суд міста Одеси

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 до Одеської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-А, про визнання протиправною та скасування постанови у справі про порушення митних правил - залишити без руху.

ОСОБА_1 усунути встановлені при поданні адміністративного позову недоліки: надати суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом та докази поважності причин його пропуску з посиланням на інші непереборні обставини, які стали підставами для пропуску такого строку, а також скерувати до суду додатки до адміністративного позову в паперовому вигляді протягом 5 (п`яти) календарних днів, з дня отримання зазначеної ухвали через підсистему «Електронний суд» - Електронний кабінет представника позивача ОСОБА_2 (РНОКППНОМЕР_3).

Роз`яснити позивачу, що, у разі виконання вимог суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 25.11.2024 року.

Суддя: Н.О. Шевчук