Справа № 380/9456/23
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 рокуЛьвівСправа № 380/9456/23 пров. № А/857/7076/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Онишкевича Т.В., Сеника Р.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року у справі № 380/9456/23 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

суддя в 1-й інстанції Грень Н.М.

час ухвалення рішення не зазначено,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення 20 лютого 2024 року,

В С Т А Н О В И В:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» до Головного управління ДПС у Львівській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №8732 від 05.02.2020р. про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» () критеріям ризиковості платникам податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 02.05.2019 ухвалою Личаківського районного суду м. Львова накладено арешт на активи суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, що належить ТОВ «Мірта ТМ», що унеможливлювало здійснення позивачем господарської діяльність та зумовлювало подання ТОВ «Мірта ТМ» в період з травня 2019 по травень 2020 років декларації з ПДВ з відомостями про відсутність господарської діяльності. 26.05.2020 податковим органом прийнято рішення №2786, яким анульовано реєстрацію ТОВ «Мірта ТМ» платником податку на додану вартість. Ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 01.06.2020 скасовано арешт на суми ліміту ПДВ платника податку з підстав тривалості накладеного арешту та відсутністю повідомлень посадовим особам ТОВ «Мірта ТМ» про підозру у вчинені злочину. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 17.05.2021 у справі №380/8687/20 поновлено дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» () з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників (?Накл) в розмірі 6689634 грн. 92коп. в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ». Однак навіть після виконання рішення суду від 17.05.2021 у справі №380/8687/20, яким відновлені порушені права позивача, Товариство не може здійснювати господарську діяльність, оскільки ГУ ДПС у Львівській області прийнято спірне рішення від 05.02.2020 №8732 про відповідність ТОВ «Мірта ТМ» критеріям ризиковості платника податку. Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» ( вул. Зелена, буд 115б, м. Львів, 79035; ) до Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, буд. 35, м. Львів, 79003, код ЄДРПОУ ВП 43968090) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -задовольнити повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.02.2020 №8732 про відповідність платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» () критеріям ризиковості платника на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДПС у Львівській області (код ЄДРПОУ ВП 43968090) в користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мірта ТМ» () судовий збір в сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн.

Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив відповідач, покликаючись на те, що рішення є незаконним та необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Зокрема, у поданій апеляційній скарзі зазначають про те, що оспорюване Рішення прийнято контролюючим органом у межах своєї компетенції, оскільки з його тексту можна встановити зміст цього рішення. Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. Тобто, у випадку ініціювання платником процедури спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості обов`язок такого спростування покладений на самого платника, який надсилає до контролюючого органу через електронний кабінет інформацію та копії відповідних документів на підтвердження реальності здійснення господарських операцій. З врахуванням положень пункту 6 Порядку № 1165 та частини першої статті 77 КАС України, у разі оскарження платником податку рішення Комісії регіонального рівня про визнання платника таким, що відповідає критеріям ризиковості в судовому порядку, саме на позивача покладено обов`язок спростування відповідності платника податку критеріям ризиковості, шляхом подання до суду документів, необхідних для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Однак, позивачем не надано доказів, які б спростовували наявну у контролюючого органу податкову інформацію в базах ДПС, в зв`язку з чим, оскаржуване Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є законними та обґрунтованими.

Апелянтом зазначено про те, що оскаржуване рішення від 05.02.2020 №8732 отримано ТОВ «Мірта ТМ» через електронний кабінет 05.02.2020 року (докази скерування наявні в матеріалах справи). Жодних належних та допустимих доказів на підтвердження обмежень у доступі до електронного кабінету платника позивачем не надано. Головним управлінням ДПС у Львівській області було скеровано клопотання про залишення позову без розгляду, однак Львівським окружним адміністративним судом не було враховано вище зазначені обставини.

До суду апеляційної інстанції надійшов відзив представника товариства «Мірта -ТМ» у якому спростовуються твердження наведені у поданій апеляційній скарзі з покликанням на судові рішення по контрагентах підприємства-позивача. Представник товариства просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю доповідача, пояснення представника апелянта, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи , що ТОВ «Мірта Т.М.», з 01.03.2018 зареєстроване за № 63 як платник податку на додану вартість, та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Львівській області.

Комісією Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 13.05.2019 розглянуто питання щодо відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТОВ «Мірта ТМ».

З Витягу з протоколу засідання Комісії № 10 від 15.01.2019, не слідує жодної підстави для включення ТОВ «Мірта ТМ» до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податків.

Комісією, засідання якої відбулося 05.02.2020 року, розглянуто інформацію про втрату чинності постанови КМУ від 21.02.2018 №117 та набрання чинності постанови КМУ від 11.12.2019 №1165.

За результатами обговорення, Комісією прийнято колегіальне рішення про перенесення ризикових суб`єктів господарювання до нового переліку ризикових суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою КМУ від 11.12.2019 №1165, в тому числі ТОВ «Мірта ТМ» () - рішення від 05.02.2020 №8732.

Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2020 №8732 було предметом оскарження у даній справі.

При вирішенні спору суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що згідно до додатку 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстави для його прийняття: « у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 2019 р.№ » ; відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку. У разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація та заповнюється додатково графа податкова інформація (у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку). Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від р. № -. У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено судом першої інстанції, у рішенні від 05.02.2020 №8732 не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, а також не зазначено, на чому базуються висновки відповідача та якими обставинами (фактами) вони підтверджуються.

Даючи оцінку протоколу засідання Комісії ГУДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 20 від 05.02.2020, суд встановив, що спірне було прийнято у зв`язку з втратою чинності постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 та набранням чинності постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 та формальним перенесенням до нового переліку ризикових суб`єктів господарювання, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість 420 СПД (додаток 1), в т.ч. ТОВ «Мірта ТМ».

Комісія прийняла оскаржуване рішення шляхом пакетного голосування щодо 420 СГД, не розглядала питання відповідності позивача станом на дату прийняття такого рішення Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість шляхом аналізу його господарської діяльності, складених податкових накладних, податкової інформації тощо.

Відповідач не обґрунтував правових підстав для прийняття оскаржуваного рішення, зокрема щодо права комісії здійснювати автоматичне включення (перенесення) СГД до переліків ризикових платників у зв`язку з зміною правового регулювання (законодавчих норм) без встановлення обставин чи отримання інформації щодо діяльності платників податку.

Додатково, судом першої інстанції була прийнята ухвала від 20.02.2024 року з питань залишення позову без розгляду, вказаною ухвалою було задоволено заяву позивача про визнання поважними причини строку звернення до суду та визнано їх поважними, тим самим судом першої інстанції здійснювалась оцінка рішення від 05.02.2020 №8732.

Головним управлінням ДПС у Львівській області ухвала від 20.02.2024 у справі № 380/9456/23 в апеляційному порядку не оскаржувалась.

У відповідності до частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, що ухвалене в порядку письмового провадження (без повідомлення сторін) за наявними у справі матеріалами.

Частиною 1 ст. 308 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Комісією ГУ ДПС у Львівській області, з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 13.05.2019 розглянуто питання щодо відповідності/ невідповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТОВ «Мірта ТМ». Засіданням Комісії Головного управління ДПС у Львівській області прийнято рішення про включення ТОВ «Мірта ТМ» () до переліку підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку. Комісією, засідання якої відбулося 05.02.2020 року, розглянуто інформацію про втрату чинності постанови КМУ від 21.02.2018 №117 та набрання чинності постанови КМУ від 11.12.2019 №1165. За результатами обговорення, Комісією прийнято колегіальне рішення про перенесення ризикових суб`єктів господарювання до нового переліку ризикових суб`єктів господарювання, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою КМУ від 11.12.2019 №1165, в тому числі ТОВ «Мірта ТМ» () - рішення від 05.02.2020 №8732 (витяг з протоколу від 05.02.2020 №20 знаходиться в матеріалах справи). Отже, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій, платник повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та, які в сукупності з встановленими обставинами справи, зокрема, і щодо можливостей здійснення господарюючими суб`єктами відповідних операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна, обсягу матеріальних та трудових ресурсів, економічно необхідних для виконання умов, обумовлених договорами, мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України (далі - Податковий кодекс).

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165, в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Згідно з пунктом 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податку на додану вартість встановлено Додатком 1 до Порядку №1165, одним з яких відповідно до пункту 8 Порядку №1165 є наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Судом встановлено, що спірне рішення від 05.02.2020 №8732 відповідачем прийнято за пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому у графі «Податкова інформація», яка заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, спірного рішення не зазначено, яка саме інформація слугувала підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, не наведено фактичних та юридичних підстав та мотивів його прийняття.

Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до Витягу з протоколу № 20 від 05.02.2020 засідання Комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісією розглянуто питання щодо відповідності/невідповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТзОВ «Мірта ТМ».

Відповідно до вказаного витягу, у зв`язку з втратою чинності постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 та набранням чинності постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, прийнято рішення про включення 420 СГД, серед яких значиться і вказане товариств, у перелік підприємств, які відповідають Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість та Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165.

В результаті обговорення, Комісія Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення № 11271 від 05.02.2020 про відповідність платника податку ТзОВ «Мірта ТМ» критеріям ризиковості платника податку з підстави, передбаченої пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Відповідно до змісту спірного рішення відповідач керувався рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної ГУ ДПС у Львівській області від 13.05.19, яким було віднесено позивача до ризикових платників у зв`язку з здійсненням досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000030 від 20.03.2017 по ряду підприємств, в тому числі по позивачу, та зазначив про наявність у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій.

При цьому, суд першої інстанції зазначив, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС.

Здійснюючи такий моніторинг контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку (пункт 6 Порядку № 1165).

При цьому, дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних ДПС податкової інформації, незалежно від джерела її отримання, є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому ПК України та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання вимог цього Кодексу. Одним зі способів здійснення таких дій є інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до норм Податкового кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів.

Отже, контролюючий орган уповноважений на збирання та використання під час виконання своїх функцій та завдань податкової інформації щодо платників податків. При цьому інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Згідно пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165 в редакції на час прийнятті спірного рішення).

За визначенням пункту 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165, питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно пункту 40 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Пунктом 44 Порядку № 1165, визначено, що комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Колегія суддів зазначає, що згідно із оскаржуваним рішенням позивача віднесено до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку відповідно до Порядку №1165, а саме: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/ розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку вказується конкретна податкова інформація.

При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що Верховний суд у постанові від 18.02.2020 у справі №360/1776/19 дійшов наступних правових висновків: «Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.».

Однак, у даному випадку контролюючим органом у спірному рішенні не зазначено яка саме податкова інформація у нього наявна, які документи відсутні, що призвело до віднесення позивача до згаданого переліку. Таке обґрунтування відсутнє і у протоколі засідання комісії, яка приймала спірне рішення (витяг з протоколу №20 від 05.02.2020 №147 від 01.08.2022 року).

Відтак, автоматичне перенесення раніше внесених платників до переліку ризикових є протиправним.

Проте, відповідач незаконно, в порушення вимог Порядку № 1165 використовуючи під час засідання комісії від 05.02.2020 лише інформацію з попередньої комісії, не перевіривши чи ця інформація відповідає дійсності станом на 05.02.2020, не провівши моніторингу діяльності та поданих платником накладних, як цього вимагав Порядку № 1165 вказав, що платник відповідає вимогам п.8 Критеріїв.

З огляду на це, суд апеляційної інстанції вважає, що оскаржуване рішення не відповідає критерію обґрунтованості, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені відповідачами в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.

Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Відповідно до ст.139 КАС України судовий збір розподілу не підлягає.

Керуючись ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325,328, 329 КАС України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2024 року у справі № 380/9456/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Т. В. Онишкевич
Р. П. Сеник