Справа № 643/13953/24
Суддя: Олійник О. О.
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/643/90/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2024

Суддя Московського районного суду м. Харкова Олійник О.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 ) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 01/14648 від 22 жовтня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.

Разом з позовною заявою представником позивача подано клопотання про поновлення строків звернення до суду із позовною заявою, в якому остання посилається на те, що відповідно до постанови № 01/14648 від 22.10.2024 року про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, прийнятою начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн. Як зазначено в постанові, вона набирає чинності 06 листопада 2024 року. З даною постановою ОСОБА_1 не погоджується, оскільки вона є незаконною, необгрунтованою та винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Однак ОСОБА_1 за правничою допомогою звернувся лише 05 листопада 2024 року, що підтверджується договором про надання правової допомоги від 05.11.2024 року, будучи впевненим, що постанова ще не набрала чинності та є можливість для її оскарження. Відповідно до ч. 1 ст .291 КУпАП постанови посадової особи у справі про адміністративне правопорушення набирають законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови, який згідно ст.289 КУпАП становить 10 днів. Тобто в прийнятій постанові ІНФОРМАЦІЯ_2 невірно зазначено дату набрання нею законної сили, тим самим ОСОБА_1 , який не є спеціалістом в сфері права, введено в оману щодо кінцевої дати її оскарження. На постанову складеною начальником ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником ОСОБА_2 нею, як представником позивача, 06 листопада 2024 року подано позовну заяву про скасування постанови, чим порушено 10 денний строк на оскарження, однак зауважує, що хоч ОСОБА_1 звернувся за правничою допомогою лише 05.11.2024 року, позовна заява направлена засобами поштового зв`язку вже на наступний день в межах розумного строку на оскарження. При прийнятті рішення про поновлення строку на оскарження постанови начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 просить також врахувати перебування ОСОБА_1 на лікуванні з 28.10.2024 по 01.11.2024 року та перебування на утриманні вагітної дружини, стан якої погіршився після незаконних дій з боку працівників ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На підставі вищевикладеного просить прийняти клопотання до розгляду та визнати поважною причину пропуску строку та поновити пропущений строк для подання позовної заяви.

Як визначено у статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

В рішенні у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Рішенням Європейського Суду з прав людини по справі «Іліан проти Туреччини» встановлено, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 у справі № 569/16060/17 зазначив, що у визначенні моменту і виникнення права на позов мають значення дві обставини: об`єктивна - наявність факту порушеного права, суб`єктивна - особа дізналася або повинна була дізнатись про факт порушення права. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов`язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою. При цьому, слід врахувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено судом за заявою особи, яка його подала.

Також суд касаційної інстанції роз`яснив, що обов`язковою умовою для залишення адміністративного позову без розгляду є не лише встановлення факту пропуску строку звернення до суду, а й відсутність підстав вважати, що такий строк пропущений з поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України - суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, суд у даній справи, з урахуванням вищенаведених доказів, вирішив поновити позивачу строку для подання позову.

Враховуючи, що позовна заява за формою та змістом відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, підлягає розгляду в місцевому загальному суді в порядку адміністративного судочинства.

Підстав, передбачених ст.ст. 169, 170 КАС України, для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи передачі за підсудністю, відмови у відкритті провадження судом при відкритті провадження не встановлено.

Згідно з п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України справа за цим адміністративним позовом належить до справ незначної складності, розгляд і вирішення даної адміністративної справи належить здійснювати відповідно до вимог ст.ст. 286, 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 286 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 КАС України у справах, визначених ст. 286 КАС України, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).

З урахуванням наведеного, керуючись ст.ст. 12, 160, 161, 171, 256, 257, 260, 262, 268-269, 286 КАС України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Круглих К.О. про визнання причини пропуску строку для звернення до суду поважними та поновлення строку для подання позовної заяви задовольнити.

Визнати причини пропуску строку для звернення до суду з позовною заявою поважними.

Поновити ОСОБА_1 строк на подання позовної заяви.

Прийняти адміністративний позов до розгляду та відкрити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 04.12.2024 року об 13 год. 30 хв. у залі судових засідань в приміщенні у приміщенні Московського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, 38-Є, зал № 48.

Про дату, час та місце судового засідання в порядку, передбаченому приписами ст. 268 КАС України, повідомити осіб, які беруть участь у справі. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у суді першої інстанції.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі направити особам, які беруть участь у справі.

Направити відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позов. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі докази, що підтверджують заперечення проти позову, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачу триденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням https://ms.hr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя - О.О. Олійник