Справа № 9901/490/21
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2024-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 листопада 2024 року

м. Київ

справа №9901/490/21

адміністративне провадження №П/9901/490/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючої судді: Блажівської Н.Є.

суддів: Бившевої Л.І., Білоуса О.В., Шишова О.О., Яковенка М.М.

за участі:

секретаря судового засідання Жураковської Б. М.,

представника Відповідача Мовіле О.С.,

представника Кабінету Міністрів України Шокуна О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви адвоката Криворучко Лариси Сергіївни про відвід судді Блажівської Н.Є. у справі за позовом ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, треті особи: Кабінет Міністрів України та Рада національної безпеки і оборони України про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 21 травня 2021 року № 203/2021 в частині,

ВСТАНОВИВ

До Верховного Суду як до суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі також - Позивач, ОСОБА_1 ) до Президента України Зеленського Володимира Олександровича (надалі також - Відповідач, Президент України Зеленський В.О. ) про визнання протиправним та нечинним:

- Указу Президента України № 203/2021 від 21 травня 2021 року «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 14 травня 2021 року «Про застосування персональних спеціальних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» в частині введення в дію пункту 544 додатку № 1 до рішення Ради національної безпеки і оборони від 14 травня 2021 року «Про застосування персональних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_3 ), який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Грузії, громадянина Грузії.

Ця позовна заява підписана адвокатами Лебедєвим Володимиром Володимировичем (далі також - Лебедєв В.В. ) та Криворучко Ларисою Сергіївною (далі також - Криворучко Л.С. ), а на підтвердження повноважень були надані ордери. У ордері на представництво повноважень Криворучко О.С. було вказано, що вона надає правову допомогу на підставі договору про надання правової допомоги від 26 березня 2020 року.

У призначені судові засідання адвокат Криворучко Л.С. не з`являлась.

Заяв про припинення повноважень як представника у цій справі в порядку статті 60 Кодексу адміністративного судочинство (далі також - КАС України) адвокат Криворучко Л.С. не подавала.

У зв`язку з чим усі судові повістки про її виклик у судові засіданні надсилались до електронного кабінета адвоката Криворучко Л.В. (індивідуальний податковий номер ).

Чергове судове засідання у справі було призначене на 21 листопада 2024 року о 12:00. Повістку про виклик відповідно до довідки про доставку електронного листа адвокату Криворучко Ларисі Сергіївні (індивідуальний податковий номер НОМЕР_1 ) доставлено в її електронний кабінет 9 жовтня 2024 року.

Водночас 21 листопада 2024 року на адресу суду від адвоката Криворучко Л.П. надійшло повідомлення про вступ у справу як представника (зареєстровано 21 листопада 2024 року о 12 год.13 за вх. № П/9901/490/21-Д33).

У цьому повідомленні Криворучко Л.С. також просила внести РНОКПП адвоката Криворучко Л.С. - , до додаткових відомостей про учасників справи № 9901/490/21 й надати доступ до матеріалів електронної справи.

Проте, як зазначено вище, ще 9 жовтня 2024 року адвокат Криворучко Л.П. була повідомлена про судове засідання у справі (індивідуальний податковий номер ). Підстав вважати, що адвокат Криворучко Л.С. була позбавлена доступу до матеріалів справи у суду немає.

Водночас суд звертає увагу на те, що у цій справі є також документи як з грифом «Для службового користування», так і з грифом секретності «Таємно».

Крім того, Криворучко Л.С. 21 листопада 2024 року подала ще інші заяви про відвід судді Блажівської Н.Є. від участі у розгляді справи.

Подана адвокатом Криворучко Л.С. заява про відвід зареєстрована у Верховному Суді о 12:36 за вх. № П/9901/490/21-Д34 обґрунтована участю судді Блажівської Н.Є. у розгляді іншої справи. До цієї заяви було також додано копію інформації, що наведена в рішенні Громадської ради доброчесності, яке затверджене 22 січня 2019 року.

Обґрунтовуючи заяву про відвід, зареєстровану у Верховному Суді о 12:38 за вх. № П/9901/490/21-Д35, адвокат Криворучко Л.В. вказала, що на її думку, суддя Блажівська Н.Є. порушила вимоги несумісності. При цьому Криворучко Л.С. до цієї заяви додала квитанцію про надсилання її копії Вищій раді правосуддя.

Адвокат Лебедєв В.В. 20 листопада 2024 року подав клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату.

В судове засідання представники Позивача та Ради національної безпеки і оборони України не з`явилися.

Водночас оскільки відповідно до частини одинадцятої статті 40 КАС України питання про відвід вирішується невідкладно, суд дійшов висновку про необхідність вирішення поданих адвокатом Криворучко Л.С. заяв про відвід судді невідкладно у цьому судовому засіданні.

Представники Відповідача та Кабінету Міністрів України заперечили проти задоволення цих заяв.

Розглянувши викладені у заявах про відвід доводи та заслухавши позиції присутніх у судовому засіданні представників Відповідача та третьої особи, Суд звертає увагу на таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначенні статтею 36 КАС України, а стаття 37 КАС України визначає підстави недопустимості повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

Так, відповідно до частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою зазначеної статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (щодо недопустимості повторної участі судді в розгляді адміністративної справи).

Зі змісту наведених норм випливає, що для відводу судді необхідно, зокрема, обґрунтувати наявність обставин, що викликають сумнів у його неупередженості або об`єктивності.

Враховуючи те, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді, сторона повинна навести обґрунтовані аргументи, що свідчать про наявність відповідних суб`єктивних та об`єктивних чинників.

Відповідно до частини третьої статті 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має встановлюватися згідно з:

"об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

"суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи, і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Так, надаючи оцінку об`єктивності судді (суддів) під час вчинення ним (ними) процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя (судді) під час виконання ним (ними) своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє поведінка судді (суддів) у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею (суддями) дії, які можуть стати приводом для позбавлення права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

Перед розглядом справи судді повинні утриматись від будь-яких коментарів, які можуть вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Судді утримуються від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.

При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою але не вирішальною.

Верховний Суд зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Стаття 6 Конвенції вимагає суд у межах своїх повноважень бути неупередженим. Неупередженість зазвичай означає відсутність упередженості або суб`єктивного ставлення, що може бути оцінене багатьма способами (рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії").

Для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

При цьому за сталою та послідовною практикою Великої Палати Верховного Суду, наведеною, зокрема в ухвалах у справах №990/119/23, № 990/136/23, №990/20/23, не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Надавши оцінку викладеним у заявах доводам, Суд дійшов висновку, що заяви адвоката Криворучко Л.С. не містять жодних посилань на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають участь судді Верховного Суду Блажівської Н.Є. у розгляді цієї справи відповідно до статті 36 КАС України.

Дослідивши заяви про відвід судді та обставини, які в них зазначені, Суд визнає їх припущеннями, які не можуть вважатися підставою для сумніву в неупередженості та необ`єктивності судді під час розгляду цієї справи. Позивач не зазначає конкретних обставин, передбачених статтею 36 КАС України, які, на її переконання, свідчать про неможливість участі у розгляді цієї справи судді Блажівської Н.Є. У заяві відсутні посилання на конкретні факти прояву суддею поведінки, яка б свідчила про її небезсторонність чи заінтересованість в результаті розгляду цієї справи.

Відповідно до частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд звертає увагу на те, що інформація, наведена в рішенні Громадської ради доброчесності, затвердженого 22 січня 2019 року (додана до заяви), вже була предметом аналізу Вищою кваліфікаційною комісією суддів при проходженні суддею Блажівською Н.Є. конкурсу на посаду судді Верховного Суду.

Так, щодо доводів про несумісність суддею Блажівською Н.Є., то Суд зазначає, що вони обґрунтовані лише власною думкою адвоката Криворучко Л.П.

За змістом частини третьої розділу Х «Перехідні положення» Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» зазначено, що адвокати, які на день набрання чинності цим Законом обіймають посади або здійснюють діяльність, яка є несумісною з діяльністю адвоката відповідно до частини першої статті 7 цього Закону, фактично повторно протягом дев`яноста днів з дня набрання чинності цим Законом письмово повідомляють кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури за місцем отримання свідоцтва про існування обставин несумісності. Отримання зазначених відомостей є підставою для внесення до Єдиного реєстру адвокатів України запису про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю у зв`язку з несумісністю.

На момент участі судді Блажівської Н.Є. у конкурсі на зайняття 78 вакантних посад суддів касаційних судів у складі Верховного Суду, оголошеного рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів від 2 серпня 2018 року № 185/зп-18, наведене вище правове регулювання було чинним.

Згідно з частиною четвертою статті 40 КАС України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Проаналізувавши аргументи, якими адвокат Криворучко Л.П. обґрунтовує заявлені заяви про відвід судді Блажівської Н.Є., колегія суддів дійшла висновку, що такі не доводять наявності обставин, які могли б за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями викликати сумнів в об`єктивності або неупередженості судді Блажівської Н.Є. під час розгляду цієї справи як підстави для відводу відповідно статті 36 КАС України, як і не утворюють інших передбачених КАС України підстав для відводу судді.

При цьому оскільки заяви про відвід надійшли до суду в день судового засідання (об 12:26 та об 12:38) вони не підлягають передачі на розгляд іншому судді, й питання про відвід вирішувалось судом, що розглядає справу.

З огляду на наведене, Суд вважає за необхідне відмовити адвокату Криворучко Л.В. у задоволенні її заяв про відвід судді Блажівської Н.Є. від участі у розгляді справи № 9901/490/21 за позовом ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, треті особи: Кабінет Міністрів України та Рада національної безпеки і оборони України про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 21 травня 2021 року №203/2021 в частині.

З урахуванням наведеного та керуючись статтями 36, 39, 40 Кодексу адміністративного судочинства, суд

УХВАЛИВ

Відмовити у задоволенні заяв адвоката Криворучко Лариси Сергіївни про відвід судді Блажівської Наталії Євгенівни від участі у розгляді справи № 9901/490/21 за позовом ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, треті особи: Кабінет Міністрів України та Рада національної безпеки і оборони України про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 21 травня 2021 року №203/2021 в частині.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та не може бути оскаржена.

Головуюча суддя Н.Є. Блажівська

Судді: Л.І. Бившева

О.В. Білоус

О.О. Шишов М.М. Яковенко