Справа № 420/20281/21
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Хурси О.О., розглянувши в спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Виконувача обов`язків керівника Роздільнянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу до Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків керівника Роздільнянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу звернувся до суду з позовом до Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у невжитті заходів в частині виконання вимог законодавства про відходи на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області;

- зобов`язати відповідача:

- організувати систематичне збирання і видалення побутових відходів (у тому числі відходів дрібних виробників) у всіх населених пунктах Лиманської селищної ради Роздільнянського району крім смт. Лиманське та с. Кучурган;

- розробити та погодити санітарні схеми та графіки вивезення побутових відходів населених пунктів Лиманської селищної ради Роздільнянського району (окрім смт Лиманське) та забезпечити збирання побутових відходів за окремими компонентами, включаючи сортування побутових відходів, з метою подальшого їх перероблення та утилізації. «Схема санітарної очистки смт Лиманське» погодити відповідно до «Порядку розроблення, погодження та затвердження схем санітарного очищення населених пунктів»;

- скласти «Технологічні схеми роздільного збирання побутових відходів» на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району;

- скласти та затвердити місцеву програму поводження з відходами з урахуванням «Технологічних схем роздільного збирання побутових відходів» та здійснювати відповідний контроль за їх виконанням;

- здійснити перегляд і оновлення даних наявних паспортів MBB на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району з погодженням в Департаменті екології та природних ресурсів Одеської ОДА;

- здійснити спостереження (моніторинг) за якістю ґрунтів MBB, дослідження проб повітря на межі санітарно-захисних зон (СЗЗ) MBB;

- організувати видалення, захоронення відходів на MBB відповідно до технологій, визначених в паспортах MBB. Встановити інформаційні знаки місця розташування MBB із зазначенням порядку видалення відходів;

- здійснити заходи по роз`ясненню законодавства про відходи серед населення, довести належним чином до мешканців сіл про наявність MBB, його місця розташування, про порядок видалення відходів. Створити необхідні умови для стимулювання залучення населення до збирання і заготівлі окремих видів відходів як вторинної сировини (папір, полімери, скло), до передачі таких небезпечних відходів, як люмінесцентні лампи різних видів, пошкоджені медичні термометри;

- вжити заходи по складенню паспортів MBB с. Кучурган, смт Лиманське. У разі встановлення відсутності у необхідності використання MBB здійснити ліквідацію MBB з рекультивацією земельних ділянок;

- вжити вичерпні заходи по ліквідації несанкціонованих сміттєзвалищ, рекультивацій засмічених територій, а саме: сміттєзвалище, розташоване на території Кучурганського старостинського округу у колишньому кар`єрі за координатами - 46°43'23.2"N 29°59'37.4"Е; сміттєзвалище розташованого на територі Кучурганського старостинського округу біля кладовища с. Кучурган за координатами - 46°42'34.6"N 29°59'14.3"Е; сміттєзвалище розташованого на територі Кучурганського старостинського округу (біля виїзду з вул. Гагаріна с. Кучурган) за координатами - 46°43'27.5"N 29°59'01.2"Е.

- створити постійно діючу комісію по поводженню з безхазяйними відходами; здійснити обстеження території селищної ради та додатково провести інвентаризацію засмічених земель; визначити засмічені площі, види та об`єми відходів; скласти реєстр засмічених земель з визначенням власників (користувачів), категорій та цільового використання земельних ділянок, находження відносно меж населених пунктів; скласти детальні картографічні матеріали з метричними параметрами смітників з координатами та прив`язкою їх до місцевості.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Лиманською селищною радою не вживаються заходи щодо виконання вимог чинного законодавства у сфері поводження з відходами, не виконуються вимоги законодавства щодо забезпечення вжиття заходів для ліквідації несанкціонованих і неконтрольованих звалищ відходів, систематично ігноруються вимоги, звернення органів державного нагляду (контролю).

Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що станом на 23.12.2021 Лиманською селищною радою на виконання припису від 25.05.2021 № 209, наданого Інспекцією за результатом проведення заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері поводження з відходами зроблено наступне.

Відповідно до розпорядження Лиманського селищного голови від 03.12.2021 № 17/ВО-21-СР створено постійно діючу комісію по поводженню з безхозяйними відходами на території Лиманської селищної територіальної громади, якій визначено термін до 01.04.2022 для здійснення обстеження території селищної ради та проведення інвентаризацію засмічених земель; визначення засмічених площ, видів та об`ємів відходів; складення реєстру засмічених земель з визначенням власників (користувачів), категорій та цільового використання земельних ділянок, находження відносно меж населених пунктів; складення детальних картографічних матеріалів з метричними параметрами смітників з координатами та прив`язкою їх до місцевості.

02.11.2021 з метою виділення території для розміщення полігону твердих побутових відходів прийнято рішення № 392-VIII Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель.

23.12.2021 прийнято рішення № 452-VIII «Про затвердження Програми поводження з твердими побутовими відходами Лиманської селищної територіальної громади на 2022-2025 роки», якою передбачено виділення коштів на наступні заходи: розробка схеми санітарного очищення населених пунктів Лиманської селищної ради; ліквідація несанкціонованих сміттєзвалищ та санація території; облаштування діючого сміттєзвалища; спорудження контрольних свердловин з метою контролю забруднення підземних вод; забезпечення контейнерами комунальних господарств; облаштування санітарних зон сміттєзвалища; виділення земельних ділянок для сортування сміття; виготовлення проектно-кошторисної документації на облаштування сміттєзвалища с. Кучурган; впровадження новітніх технологій щодо переробки ТПВ; перегляд і оновлення даних наявних паспортів MBB; організація видалення, захоронения відходів на MBB, відповідно до технологій, визначених в паспортах MBB; придбання спецтехніки для комунальних підприємств; впровадження роздільного збирання ТПВ; облаштування контейнерних майданчиків, встановлення урн, оновлення контейнерного господарства; розробка та затвердження типового договору на вивіз ТГІВ для споживачів послуги в територіальній громаді з урахуванням роздільного збору ТПВ.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Державної екологічною інспекцією Південно-Західного округу на підставі наказу № 513 від 30.04.2021 та направлення від 30.04.2021 проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства здійснення делегованих повноважень у сфері охорони навколишнього природного середовища (у частині поводження з відходами) Лиманською селищною радою у період з 06.05.2021 по 20.05.2021, за результатами якої складений акт № 21 від 20.05.2021 (т. 1 а.с. 26-35).

В акті перевірки № 21 від 20.05.2021 встановлено, що Лиманська селищна рада, як орган місцевого самоврядування у сфері поводження з відходами відповідно до вимог в розрізі статті 21 Закону України «Про відходи» лише частково забезпечено виконання вимог законодавства про відходи. Зокрема, відсутні рішення по затвердженню Програми поводження з ТПВ, частково вирішено питання про розміщення на території об`єктів поводження з відходами. Відповідно до представлених паспортів МВВ та території Установи мають місце 6 МВВ, з яких складені та погоджені 4 паспорти МВВ, перегляд та оновлення яких не здійснювався; недостатньо здійснюються заходи по вирішенню питання ліквідації несанкціонованих і непідконтрольних звалищ відходів, зокрема, не створено постійно діючу комісію по поводженню з безхазяйними відходами, адміністративну комісію стосовно розгляду порушень, пов`язаних з несанкціонованими розміщеннями відходів в населених пунктах.

Голові Лиманської селищної ради виданий Припис № 209 від 25.05.2021 (т. 1 а.с. 32-35).

Також складений протокол про адміністративне правопорушення та голова Лиманської селищної ради ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності за статею 82 КУпАП (т. 1 а.с. 36-38).

Листом Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу від 14.06.2021 прокуратуру повідомлено про здійснення перевірки та видання припису (т. 1 а.с. 39).

Керівником Роздільнянської окружної прокуратури 31.08.2021 направлено запит Голові Лиманської селищної ради щодо надання інформації про ліквідацію несанкціонованих сміттєзвалищ зазначених в Акті перевірки ДЕІ № 21 від 20.05.2021 (т. 1 а.с. 41), на якій отримано відповідь про опрацювання даного питання з керівниками комунальних підприємств та старостів (т. 1 а.с. 42).

ДЕІ здійснило позаплановий захід державного контролю щодо виконання вимог Припису, за результатами якого складений акт № 59 від 10.09.2021. Згідно з актом перевірки вимоги припису виконані частково.

За невиконання вимог припису Голова Лиманської селищної ради ОСОБА_1 притягнутий до адміністративної відповідальності за статею 188-5 КУпАП (т. 1 а.с. 44-48).

Про проведення вказаної перевірки повідомлена Роздільнянська окружна прокуратура листом від 15.09.2021 (т. 1 а.с. 43).

Роздільнянська окружна прокуратура 21.09.2021 направила запит на адресу ДЕІ на отримання копій документів та надання інформації щодо звернення ДЕІ з відповідним позовом про усунення порушень до суду (т. 1 а.с. 49-52).

ДЕІ повідомила прокуратуру, що звернення до суду про усунення порушень не здійснювалось. Фінансування на сплату судового збору є обмеженим (т. 1 а.с. 53).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

З цього приводу у Рішенні від 05.06.2019 № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Суд звертає увагу на Рішення Конституційного Суду України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99, у пунктах 3 та 4 мотивувальної частини якого зазначено, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин; в основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо; інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій; із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Відповідно до частини третьої статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

У Законі України «Про прокуратуру» закріплено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді у некримінальних провадженнях.

Відповідно до частини третьої статті 23 цього Закону, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 № 3-рп/99).

Відтак, суд вважає, що «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 01.02.2023 у справі № 260/2284/21.

Так, згідно з частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Відповідно до частини четвертої статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 Кодексу адміністративного судочинства України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

У позовній заяві прокурор зазначив, що бездіяльність відповідача сприяє завданню шкоди екологічним інтересам держави, що у свою чергу є порушенням загальнодержавних інтересів та відповідно до статті 131-1 Конституції України надає прокурору право здійснювати захист таких інтересів у суді.

Стосовно наявності підстав, визначених частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру», для представництва інтересів держави, суд зазначає наступне.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 у справі № 826/13768/16, погоджуючись з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, зазначила, що за змістом частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

Нездійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень, а він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Суд також враховує, що у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Відповідач є органом місцевого самоврядування, повноваження якого у сфері поводження з відходами визначені статтею 21 Закону України «Про відходи». Органи місцевого самоврядування у сфері поводження з відходами забезпечують: а) виконання вимог законодавства про відходи; б) розроблення та затвердження схем санітарного очищення населених пунктів; в) організацію збирання і видалення побутових відходів, у тому числі відходів дрібних виробників, створення полігонів для їх захоронення, а також організацію роздільного збирання корисних компонентів цих відходів; г) затвердження місцевих і регіональних програм поводження з відходами та контроль за їх виконанням; д) вжиття заходів для стимулювання суб`єктів господарювання, які здійснюють діяльність у сфері поводження з відходами; е) вирішення питань щодо розміщення на своїй території об`єктів поводження з відходами; є) координацію діяльності суб`єктів підприємницької діяльності, що знаходяться на їх території, в межах компетенції; з) здійснення контролю за раціональним використанням та безпечним поводженням з відходами на своїй території; и) ліквідацію несанкціонованих і неконтрольованих звалищ відходів; і) сприяння роз`ясненню законодавства про відходи серед населення, створення необхідних умов для стимулювання залучення населення до збирання і заготівлі окремих видів відходів як вторинної сировини; ї) здійснення інших повноважень відповідно до законів України; й) надання згоди на розміщення на території села, селища, міста місць чи об`єктів для зберігання та захоронення відходів, сфера екологічного впливу функціонування яких згідно з діючими нормативами включає відповідну адміністративно-територіальну одиницю; м) здійснення контролю за додержанням юридичними та фізичними особами вимог у сфері поводження з виробничими та побутовими відходами відповідно до закону та розгляд справ про адміністративні правопорушення або передача їх матеріалів на розгляд інших державних органів у разі порушення законодавства про відходи.

Органи місцевого самоврядування приймають рішення про відвід земельних ділянок для розміщення відходів і будівництва об`єктів поводження з відходами.

Відповідно до статті 37 Закону «Про відходи» контроль у сфері поводження з відходами здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, громадські інспектори з благоустрою населених пунктів.

Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) відповідно до Положення, затвердженого постанови КМУ від 19.04.2017 № 275 є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до пункту 2 Положення Держекоінспекція у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Положенням визначені основні завдання Держекоінспекції, права, повноваження, у тому числі визначені сфери щодо здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до пункту 7 Положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи, якім є, зокрема, ДЕІ Південно-Західного округу.

Відповідно до пункту 1 розділу 1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України 07.04.2020 № 230, ДЕІ відповідного округу є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Відповідно до пунктів 2,3 Інспекція у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, дорученнями Прем`єр-міністра України, наказами Міндовкілля, дорученнями Міністра захисту довкілля та природних ресурсів, його заступників, наказами Держекоінспекції, дорученнями Голови Держекоінспекції, актами Ради міністрів Автономної Республіки Крим, обласних та Київської міської державних адміністрацій, обласних та Київської міської рад, іншими актами законодавства України, а також цим Положенням.

Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах відповідної території. Інспекція має право здійснювати перевірки.

Підпунктом 16 підпункту 1 пункту 2 розділу ІІ Положення №230 встановлені повноваження Інспекції щодо здійснення державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства з питань поводження з відходами.

Щодо заходів реагування відповідно до пункту 5 Інспекція надає територіальним органам центральних органів виконавчої влади, місцевим органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування приписи щодо зупинення дії чи анулювання в установленому законодавством порядку дозволів, ліцензій, сертифікатів, висновків, рішень, лімітів, квот, погоджень, свідоцтв на спеціальне використання природних ресурсів, викиди і скиди забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище, поводження з небезпечними хімічними речовинами, транскордонне переміщення об`єктів рослинного і тваринного світу (у тому числі водних живих ресурсів), а також щодо встановлення нормативів допустимих рівнів шкідливого впливу на стан навколишнього природного середовища; вносить до відповідного органу ліцензування подання про позбавлення ліцензіата права на провадження виду господарської діяльності.

Відповідно до пункту 6 Положення Інспекція звертається до суду із позовом щодо: обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, впливу фізичних та біологічних факторів, лімітів скидів забруднюючих речовин; визнання протиправними дій чи бездіяльності фізичних і юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб, про визнання недійсними індивідуальних актів або їх окремих частин, правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон України №877-V) відповідно до його преамбули визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Статтею 1 Закону встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Враховуючи положення статті 2 Закону щодо сфери його дії - норми цього Закону розповсюджуються на здійснення контролю ДЕІ.

Стаття 6 Закону України №877-V визначає підстави для проведення позапланового заходу (контролю), якою є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності) є підставою для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Частини 6-9 статті 7 Закону №877-V визначають, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

На підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до статті 6 Закону України №877-V підставою для проведення позапланового заходу (контролю) є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Згідно з матеріалами справи, за результатами перевірки на адресу відповідача ДЕІ направила припис, в якому фактично вказано на здійснення повноважень відповідачем, визначених законодавством щодо походження у сфері відходів.

Відповідач не заперечував, що він в силу приписів закону повинен здійснити повноваження у сфері відходів, однак зазначив, що в силу об`єктивних причин вимоги припису не виконані у повному обсязі у встановлений строк, зокрема це пов`язано з утворення територіальної громади.

Голова селищної ради також не оскаржував притягнення його до адміністративної відповідальності.

Після направлення до суду позову звернення Виконувачим обов`язків керівника Роздільнянської окружної прокуратури Котелевським О. відповідач продовжував роботу по здійсненню заходів, які покладені на нього в силу Закону, виклав обставини щодо прийняття Лиманською селищною радою рішень, зокрема з метою з метою виділення території для розміщення полігону твердих побутових відходів прийнято рішення № 392-VIII від 02.11.2021 року «Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель».

23.12.2021 Лиманською селищною радою прийнято рішення № 452-VIII «Про затвердження Програми поводження з твердими побутовими відходами Лиманської селищної територіальної громади на 2022-2025 роки», якою передбачено виділення коштів на ряд заходів.

Верховний Суд в пункті 13 постанови від 14.08.2024 у справі № 420/20281/21 зазначив наступне: «Разом з тим, суди попередніх інстанцій не дослідили та не надали належної оцінки обставинам дотримання Лиманською селищною радою вимог законодавства у сфері поводження з відходами та здійснення відповідних заходів з метою усунення порушень, встановлених за результатами позапланової перевірки щодо виконання вимог припису № 209 від 25.05.2021. Тобто суди мали встановити які саме заходи вжито відповідачем по кожному пункту встановлених порушень.».

Враховуючи вказаний висновок Верховного Суду, суд зазначає наступне.

Згідно з приписом № 209 від 25.05.2021 Селищному голові Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області приписано:

1) Організувати систематичне збирання і видалення побутових відходів у всіх населених пунктах Установи, у тому числі відходів дрібних виробників;

2) Розробити та погодити санітарні схеми та графіки вивезення побутових відходів з населених пунктів Установи та забезпечити збирання побутових відходів за окремими компонентами, включаючи сортування побутових відходів, з метою подальшого їх перероблення та утилізації;

3) З урахуванням річної норми надання послуг з вивезення відходів, складових, що побутових входять побутових відходів, потреби до y вторинних енергетичних та матеріальних ресурсах, економічних факторів та інших вимог скласти «Технологічні схеми роздільного збирання побутових відходів» на території Установи;

4) Скласти та затвердити місцеву програму поводження з відходами з урахуванням «Технологічних схем роздільного збирання побутових відходів», та здійснювати відповідний контроль за її виконанням;

5) Здійснити перегляд і оновлення даних наявних паспортів МВВ з погодженням в Департаменті екології та природних ресурсів Одеської ОДА;

6) Здійснити спостереження (моніторинг) за якістю грунтів МВВ, дослідження проб повітря на межі санітарно-захисних зон (C33) MBB;

7) Організувати видалення, захоронення відходів на МВВ відповідно до технологій, визначених в паспортах МВВ. Встановити інформаційні знаки місця розташування МВВ із зазначенням порядку видалення відходів;

8) Здійснити заходи по роз`ясненню законодавства про відходи серед населення, довести належним чином до мешканців сіл про наявність МВВ, його місця розташування, про порядок видалення відходів. Створити необхідні умови для стимулювання залучення населення до збирання і заготівлі окремих видів відходів як вторинної сировини (папір, полімери. скло), до передачі таких небезпечних відходів, як люмінесцентні лампи різних видів, пошкоджені медичні термометри;

9) Вжити заходи по складанню паспортів МВР с. Кучурган, смт Лиманське. У разі встановлення відсутності у необхідності використання МВВ здійснити ліквідацію МВВ з рекультивацією земельних ділянок;

10) Вжити вичерпні заходи по ліквідації несанкціонованих сміттєзвалищ, рекультивації засмічених територій. А саме:

- сміттєзвалище, розташованого на території Кучурганського старостинського округу у колишньому кар`єрі (порушені землі) за координатами 46°43'23.2"N 29°59'37.4"Е;

- сміттєзвалище (візуально порушені землі) біля кладовища ОСОБА_2 за координатами 46°42'34.6"N 29°59'14.3"E;

- сміттєзвалище, розташованого на території Кучурганського старостинського округу (біля виїзду з вул. Гагаріна с. Кучурган) за координатами 46°43?'27.5"N 29°59'01.2"E;

- сміттєзвалище, розташованого на території Щербанського старостинського округу (на відстані 439 м від рогу вул. Південна с. Щербанка візуально за межами населеного пункту) за координатами 46°42'00.5"N 30°10'25.0"E.

11) Надати до Інспекції довідку про власників (користувачів), находження відносно меж населених пунктів. категорій та цільового використання засмічених земельних ділянок зазначених у п. 10.

12) Терміново:

- створити постійно діючу комісію по поводженню з безхазяйними відходами;

- здійснити обстеження території Установи та додатково провести інвентаризацію засмічених земель;

- визначити засмічені площі, види та об`єми відходів;

- скласти реєстр засмічених земель з визначенням власників (користувачів), категорій та цільового використання земельних ділянок, находження відносно меж населених пунктів;

- скласти детальні картографічні матеріали з метричними параметрами смітників з координатами та прив`язкою їх до місцевості.

Надати інформацію та матеріали до Інспекції;

13) Активізувати роботу адміністративної комісії Установи в частині: оперативно встановлювати винних осіб у засмічені територій, складати адміністративні матеріали та здійснювати розгляд їх на адміністративній комісії Установи.

Водночас, відповідачем не надано доказів на підтвердження виконання ним жодного з перелічених пунктів припису № 209 від 25.05.2021.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що предметом спору в цій справі є оскарження прокурором невиконання відповідачем пунктів 1-10, 12 припису № 209 від 25.05.2021.

Відповідно до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Враховуючи викладене, суд погоджується з доводами прокурора про невиконання відповідачем пунктів 1-10, 12 припису № 209 від 25.05.2021, у зв`язку з чим, наявна протиправна бездіяльність відповідача в частині не виконання означених пунктів припису.

У відповідності до вимог частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За таких обставин, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню повністю.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 72-74, 77, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Виконувача обов`язків керівника Роздільнянської окружної прокуратури (Одеська обл., м. Роздільна, вул. Ярослава Мудрого, буд. 8, 67400, ЄДРПОУ ) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (проспект Шевченка, 12, м. Одеса, 65058, ) до Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області (вул. Центральна, 79, смт Лиманське, Роздільнянський р-н, Одеська область, 67452, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити повністю.

Визнати протиправною бездіяльність Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, яка полягає у невжитті заходів в частині виконання вимог законодавства про відходи на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області.

Зобов`язати Лиманську селищну раду Роздільнянського району Одеської області:

- організувати систематичне збирання і видалення побутових відходів (у тому числі відходів дрібних виробників) у всіх населених пунктах Лиманської селищної ради Роздільнянського району крім смт Лиманське та с. Кучурган;

- розробити та погодити санітарні схеми та графіки вивезення побутових відходів населених пунктів Лиманської селищної ради Роздільнянського району (окрім смт Лиманське) та забезпечити збирання побутових відходів за окремими компонентами, включаючи сортування побутових відходів, з метою подальшого їх перероблення та утилізації. «Схема санітарної очистки смт Лиманське» погодити відповідно до «Порядку розроблення, погодження та затвердження схем санітарного очищення населених пунктів»;

- скласти «Технологічні схеми роздільного збирання побутових відходів» на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району;

- скласти та затвердити місцеву програму поводження з відходами з урахуванням «Технологічних схем роздільного збирання побутових відходів» та здійснювати відповідний контроль за їх виконанням;

- здійснити перегляд і оновлення даних наявних паспортів MBB на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району з погодженням в Департаменті екології та природних ресурсів Одеської ОДА;

- здійснити спостереження (моніторинг) за якістю ґрунтів MBB, дослідження проб повітря на межі санітарно-захисних зон (СЗЗ) MBB;

- організувати видалення, захоронення відходів на MBB відповідно до технологій, визначених в паспортах MBB. Встановити інформаційні знаки місця розташування MBB із зазначенням порядку видалення відходів;

- здійснити заходи по роз`ясненню законодавства про відходи серед населення, довести належним чином до мешканців сіл про наявність MBB, його місця розташування, про порядок видалення відходів. Створити необхідні умови для стимулювання залучення населення до збирання і заготівлі окремих видів відходів як вторинної сировини (папір, полімери, скло), до передачі таких небезпечних відходів, як люмінесцентні лампи різних видів, пошкоджені медичні термометри;

- вжити заходи по складенню паспортів MBB с. Кучурган, смт Лиманське. У разі встановлення відсутності у необхідності використання MBB здійснити ліквідацію MBB з рекультивацією земельних ділянок;

- вжити вичерпні заходи по ліквідації несанкціонованих сміттєзвалищ, рекультивацій засмічених територій, а саме: сміттєзвалище, розташоване на території Кучурганського старостинського округу у колишньому кар`єрі за координатами - 46°43'23.2"N 29°59'37.4"Е; сміттєзвалище розташованого на територі Кучурганського старостинського округу біля кладовища с. Кучурган за координатами - 46°42'34.6"N 29°59'14.3"Е; сміттєзвалище розташованого на територі Кучурганського старостинського округу (біля виїзду з вул. Гагаріна с. Кучурган) за координатами - 46°43'27.5"N 29°59'01.2"Е.

- створити постійно діючу комісію по поводженню з безхазяйними відходами; здійснити обстеження території селищної ради та додатково провести інвентаризацію засмічених земель; визначити засмічені площі, види та об`єми відходів; скласти реєстр засмічених земель з визначенням власників (користувачів), категорій та цільового використання земельних ділянок, находження відносно меж населених пунктів; скласти детальні картографічні матеріали з метричними параметрами смітників з координатами та прив`язкою їх до місцевості.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 25.11.2024.

Суддя Олександр ХУРСА