Справа № 761/42629/24
Суддя: Юзькова О. Л.
Дата ухвалення: 2024-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/716/2024
УХВАЛА

про залишення позову без руху

14 листопада 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Юзькова О.Л., вирішуючи питання про відкриття провадження в справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту територіального контролю м. Києва про скасування постанови серія 2Кі № в справі про порушення правил безпеки дорожнього руху від 20.02.2024, суд -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з адміністративним позовом про скасування постанови серія 2Кі № в справі про порушення правил безпеки дорожнього руху від 20.02.2024.

Разом з тим, під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Верховний Суд України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16) зазначив, що у справах про оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, статей 2-4 Закону № 3674-VI позивач звільняється від сплати судового збору. КУпАП дає вичерпний перелік осіб, які можуть мати статус позивача у справах про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення і на цій підставі не повинні сплачувати судовий збір при зверненні до суду першої інстанції.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 18.03.2020, прийнятій по справі № 543/775/17, відступила від такого висновку, вказавши, що за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону «Про судовий збір» № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, у вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду вказує, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивач повинен надати докази сплати судового збору (оригінал квитанції) у розмірі 605 грн. 60 коп. за реквізитами: (р/р UA0026011, , МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - сплата судового збору за подання позовної заяви, Одержувач - УК у Шевчен.р-ні/Шевченк.р-н/22030101, банк одержувач - Казначейство України (ЕАП) або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається із позовної заяви, ОСОБА_1 ставить вимогу яка стосується скасування постанови серії 2Кі № в справі про порушення правил безпеки дорожнього руху від 20.02.2024.

Разом з тим, до адміністративного позову не додано оспорюванної постанови про накладення адміністративного стягнення або клопотання про його витребування.

Таким чином, позивачу необхідно надати копію оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення, інші докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, або клопотання про витребування доказів з дотриманням вимог, встановлених ст. 79 КАС України.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 необхідно надати оскаржувану постанову (її копії) серії 2Кі № в справі про порушення правил безпеки дорожнього руху від 20.02.2024у відповідності до кількості учасників справи.

Частиною шостою статті 161 КАС України передбачено, що в разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

При цьому, поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення позову стає неможливим або утрудненим; такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення з позовом до суду та підтверджені належними доказами.

Поряд з цим, суд, оцінюючи обставини, що перешкоджали своєчасному зверненню з позовом до суду, повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною у судових рішеннях від 13.09.2006 у справі N 6-26370кс04 та від 15.10.2013 у справі N 21-240а13.

За приписами ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Так, позивачем оскаржується постанова винесена у справі про адміністративне правопорушення 20.02.2024 р.

Проте матеріали адміністративного позову не містить заяви про поновлення процесуального строку з зазначенням поважних причин , що спричинили пропуск такого строку.

Згідно ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши строк для усунення недоліків.

У разі, якщо недоліки заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк не будуть усунуті, вона повертається на підставі п.1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 256, 289, 293 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту територіального контролю м. Києва про скасування постанови серія 2Кі № в справі про порушення правил безпеки дорожнього руху від 20.02.2024 - залишити без руху, надавши йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня отримання ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: