Справа № 308/7184/22
Суддя: Крегул М. М.
Дата ухвалення: 2024-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/7184/22
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 листопада 2024 року місто Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі
головуючого судді Крегул М.М.,
за участю секретаря судового засідання Микуланинець О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Державної митної служби України про скасування постанови в справі про порушення митних правил, -
Позовну заяву обґрунтовує тим, що він, як фізична особа-підприємець, з 20.01.2016 р. внесений в Реєстр митних брокерів під номером АА000310 та надає послуги з декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України, підтвердженням чому є витяг з реєстру митних брокерів від 06.06.2022 р.
У відповідності до договору №642/18 від 13.11.2018 р., укладеного між ТОВ «Харчові технології Закарпаття», як довірителем, з одного боку та Позивачем, як повіреним, з іншого боку, Позивач здійснював від імені та за рахунок ТОВ «Харчові технології Закарпаття» декларування товарів, які постачаються товариству та представництво інтересів товариства при проведенні митного оформлення в митних органах України.
02.12.2021 року р., на митному посту «Виноградів» Закарпатської митниці, Позивачем, в інтересах ТОВ «Харчові технології Закарпаття» до митного контролю та оформлення шляхом електронного декларування була подана митна декларація типу ІМ40ДЕ №UA305110/2021/022305 від 02.12.2021 р. та товаросупровідні документи на імпортований товар - харчові добавки (підсилювачі смаку) типу CSENS 9L, DTECH EXL 099 у вигляді в`язкуватої непрозорої текучої рідини та DTECH 8Р, CSENS 1 IP у вигляді порошку темно-коричневого кольору зі специфічним запахом, які є багатокомпонентними сумішами, містять сполуки з вільною аміногрупою (до яких відносяться протеїни), мінеральні речовини - фосфати, хлорид натрію та інші, макро- та мікроелементи, без вмісту крохмалю, використовується у виробництві корму для домашніх непродуктивних тварин.
Також в цілях проходження державних видів контролю при ввезенні товарів на митну територію України, зокрема ветеринарно-санітарного контролю, що здійснюється органами Держпродспоживслуби в межах механізму «єдиного вікна», Позивачем подано наступні документи: міжнародний сертифікат для ввезення (пересилання) на митну територію України побічних продуктів тваринного походження для використання у якості смакових (сенсорних) інгредієнтів у виробництві кормів для домашніх тварин від 30.11.2021 р.; сертифікат аналізу від 30.11.2021 р. на кормову добавку CSENS 9L; сертифікат якості від 30.11.2021 р. на кормову добавку CSENS 9L; сертифікат аналізу від 30.11.2021 р. на кормову добавку DTECH EXL 099; сертифікат якості від 30.11.2021 р. на кормову добавку DTECH EXL 099; сертифікат аналізу від 30.11.2021 р. на кормову DTECH 8Р; сертифікат якості від 30.11.2021 р. на кормову добавку DTECH 8Р; сертифікат аналізу від 30.11.2021 р. на кормову добавку CSENS 11P; сертифікат якості від 30.11.2021 р. на кормову добавку CSENS 11P.
В ході здійснення митного контролю та оформлення митним органом проведено перевірку правильності класифікації товару, поданого до митного оформлення.
У зв`язку із зміною коду товару, митним органом збільшено ставку ввізного мита по імпортованому товару з 2,5% до 5%.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 09.02.2022 р. по справі №260/585/22 (копія додається) відкрито провадження у справі за позовом ТОВ «Харчові технології Закарпаття» до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення від 24.12.2021 р. про визначення коду товару.
За змістом складеного протоколу від 25.12.2021 р., можливе порушення Позивачем митних правил, на думку митного органу проявилося у заявленні неправдивих відомостей щодо коду товару згідно УКТЗЕД при підготовці та поданні до митного оформлення митної декларації від 02.12.2021 р.
Разом з цим, позивач стверджує, що подані ним, разом з митною декларацією товаросупровідні документи, спростовують наявність умислу у нього та спеціальної протиправної мети.
Позивач вважає, що за відсутності у митного органу належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, які б свідчили про умисел Позивача на внесення до митної декларації неповних відомостей щодо складу товару та пов`язаною з цим неправильною його класифікацією та про мету такого внесення - заниження митних платежів, сам факт неправильного визначення коду імпортованого товару згідно з УКТ ЗЕД, який Позивач вказав на основі наявних у нього товаросупровідних документів, не маючи можливості при декларуванні перевірити відповідність цих відомостей з фактично поставленим товаром, не є достатньою підставою для кваліфікації дій Позивача, як порушення митних правил відповідно до статті 485 МК України та притягнення його до відповідальності за таке порушення.
Також відповідач зазначає, що у митній декларації країни відправлення зазначено восьмизначний код товару згідно Гармонізованої системи опису та кодування товарів. В Україні ж використовується українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності де товари мають десятизнаковий цифровий код.
01.08.2022 року до суду від представника позивача адвоката Буря В.В., надійшла відповідь на відзив, в якій заперечує щодо доводів відзиву, вказує, що згідно УКТ ЗЕД складена на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів. Згідно поданих товаросупровідних документів, на імпортований товар - харчові добавки класифіковано в товарній категорії 23099096 («Інші») товарної підпозиції 230990 («Інші») товарної позиції 2309 («Продукти, що використовуються для годівлі тварин») товарної групи 23 («Залишки і відходи харчової промисловості, готові корми для тварин») згідно Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Виробник імпортованого товару, володіючи найбільш повною інформацією про його характеристики, на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, якій має відповідати УКТ ЗЕД, самостійно класифікував товар - харчові добавки у товарній категорії 23099096 («Інші») товарної підпозиції 230990 («Інші»), а не в товарній категорії 23099031 «Інші, включаючи попередні суміші (премікси) з вмістом крохмалю, глюкози або сиропу глюкози, мальтодекстриму» товарної підпозиції 230990 («Інші»).
У зв`язку з тим, що товаросупровідні документи не містили інформації про наявність у складі товару глюкози та/або крохмалю, а їх відсутність додатково підтверджувалася проведеною виробником товару класифікацією у товарній категорії 23099096 («Інші»), як такого, що не містить у складі крохмалю, глюкози або сиропу глюкози, мальтодекстриму або сиропу мальтодекстриму, у Позивача, як у декларанта, на момент подання декларації не було жодних сумнівів у правильності класифікації товару у товарній категорії з кодом 23099096, який було зазначено у митній декларації країни відправника.
Щодо доводів відповідача про те, що позивач не скористався своїм правом відібрання проби та зразки товарів з метою визначення складу товару до подачі митної декларації, яке передбачене частиною другою статті 266 МК України, представник позивача стверджує, що зазначені дії не відносяться до встановлених статтею 266 МК України обов`язків декларанта, а визначені в якості його права, з врахуванням можливості виникнення складних випадків, як, зокрема, передбачено частинами п`ятою та шостою статті 69 МК України.
Також представником позивача у відповіді на відзив зазначено про відсутність доказів повноважень представника митного органу при поданні ним відзиву на позовну заяву.
24.08.2022 року від представника Закарпатської митниці Держмитслужби Бобіти В. до суду надійшли письмові заперечення, в яких не приєднання до відзиву документа, який підтверджує повноваження особи діяти від імені відповідача, пояснює тим, що у відкритому доступі, а саме в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є перелік осіб, які мають право без окремого доручення керівництва вчиняти певні дії від імені юридичної особи. У відзиві зазначено, що документ підписано представником Закарпатської митниці Віктор Бобіта, який є у вищевказаному переліку.
Також відповідач вказує, що гармонізована система - міжнародна номенклатура товарів до якої входить близько 5000 груп товарів, кожна група позначається шестизначним цифровим кодом. Тобто, Гармонізована система співпадає з УКТ ЗЕД нарівні шести знаків, а саме товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, але в той же час вони не співпадають на рівні товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків). Таким чином, УКТ ЗЕД складена на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів, але на рівні шести знаків. Крім того, для митниці не є важливим код товару визначений у експортній декларації. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Код товару повинен відповідати опису товару в графі 31 ВМД. У свою чергу декларант ОСОБА_1 задекларував товари як «багатокомпонентні суміші, що містять сполуки з вільною аміногрупою (до яких відносяться протеїни), мінеральні речовини - фосфати, хлорид натрію та інші, макро - та мікроелементи; без вмісту крохмалю», в той же час у експортній декларації не має жодного опису що товар «без вмісту крохмалю. У товаросупровідних документах також не має запису, що товар «без вмісту крохмалю», хоча дане визначення грає важливу роль впри визначенні коду товару, що відповідно впливає на сплату митних платежів до державного бюджету України.
Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.06.2022 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 12.04.2024 року провадження у справі поновлено.
28.10.2024 року відповідно до ухвали судді Ужгородського міськрайонного суду закрито підготовче провадження, а справу призначено до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, однак у матеріалах справи міститься заява його представника адвоката Буря В.В., якій останній просить розгляд справи провести без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, однак від представника ОСОБА_3 до суду надійшла заява від 01.11.2024 року, в якій просить позовні вимоги залишити без задоволення.
В силу вимог ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд дійшов до наступного висновку.
02 грудня 2021 року митним брокером ФОП ОСОБА_1 , з метою здійснення митного оформлення товарів в інтересах клієнта ТОВ «Харчові технології Закарпаття» на підставі Договору доручення про надання послуг з декларування товарів №642/18 від 13.11.2018 року, до Закарпатської митниці Держмитслужби подано електронну митну декларацію типу «ІМ 40 ДЕ», яка була зареєстрована за № UА305110/2021/022305.
Класифікація коду товару була визначена позивачем відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД та наданих документів від виробника, а саме сертифікатів аналізу якості та інших товаросупровідних документів, в яких зазначено саме цей код товару.
За п. 4 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерств фінансів України від 30.05.2012 р. № 650 вказано, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу, відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних «Класифікаційні рішення» програми «Інспектор 2006» ЄАІС.
Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення (ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України).
Згідно з ч. 3 ст. 69 Митного кодексу України на вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
Таким чином, ОСОБА_1 на підставі наявних в розпорядженні товаросупровідних документів, з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, були заявлені в митній декларації точні відомості про товар, які необхідні для здійснення митного оформлення.
Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо (ч. 5 ст. 69 Митного кодексу України).
Визначення суб`єктом владних повноважень задекларованого коду товарів згідно УКТЗЕД після проведеного митного огляду товарів свідчить про те, що вирішення питання класифікації товару потребувало додаткової інформації.
З урахуванням фактичних обставин справи, випадок митного оформлення товарів є складним та до нього підлягає застосуванню ст. 69 МК України.
Разом із цим, після виконання усіх вимог митного органу, зокрема пред`явлення товару для огляду, надання усіх наявних документів та додаткових документів, сплати митних платежів, відповідачем був складений протокол про порушення митних правил та винесена оскаржувана постанова про накладення штрафу.
Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення (ч. 6 ст. 69 Митного кодексу України).
Відсутність встановленого на підставі належних доказів у справі факту подання позивачем до митного органу недостовірних документів, недостовірної інформації, або ненадання ним усієї наявної в його розпорядженні інформації, виключає правомірність притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил за ст. 485 МК України.
Відсутність встановленого на підставі належних доказів у справі факту подання позивачем до митного органу недостовірних документів, недостовірної інформації, або ненадання ним усієї наявної в її розпорядженні інформації, виключає правомірність притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил за ст. 485 МК України.
Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.
Суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Частиною 1 ст. 458 МК України передбачено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги» ст. 485 Митного кодексу України.
За кваліфікуючою ознакою суб`єктивної сторони мета правопорушення - це неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру в постанові не міститься доказів наявності у ОСОБА_1 наміру неправомірно звільнитись від сплати митних платежів чи зменшити їх розмір.
Заявлення в митній декларації неправдивих відомостей необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, надання документів, що містять неправдиві відомості необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.
В постанові не зазначено, які саме документи, подані ОСОБА_1 , містять неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару.
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25.03.2024 року справа № 260/585/22, касаційну скаргу ТОВ «Харчові технології Закарпаття» задоволено. Постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 червня 2023 року скасовано і залишити в силі рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 лютого 2023 року.
Отже, з наведеного вище слідує, що рішення на підставі якого митним органом було визначено невідповідність заявлених декларантом даних про товар, та за результатами якого було складено протокол про порушення митних правил і винесено оскаржувану постанову, скасоване.
З урахуванням цього, фактичних обставини справи можна дійти обґрунтованого висновку про відсутність протиправності в діях позивача та відсутність у нього мети, направленої на ухилення від сплати платежів.
Щодо судових витрат на професійну правничу допомогу слід зазначити наступне.
Частиною 1 ст. 132 КАС України передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з п. п. 1, 3 ч. З ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу та витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
03 червня 2022 року між ОСОБА_1 та адвокатом Буря В.В. укладений договір № 02-03/06/2022 про надання правової допомоги.
Згідно зі ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Визначення розміру гонорару здійснюється за домовленістю сторін.
З огляду на вищевикладене, ОСОБА_1 та адвокат Буря В.В. погодили вартість надання правової допомоги та об`єму правової допомоги (п. 4 договору).
Адвокатський гонорар може існувати в двох формах - фіксований розмір та погодинна оплата. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки, підставою для виплату гонорару, який зазначено як погодинну оплату, є кількість годин помножена на вартість такої години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв; адвокатський гонорар (ціна договору про надання правової допомоги) зазначається сторонами як одна із умов договору при його укладенні. Вказане передбачено як приписами цивільного права, так і Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Тобто, визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити з встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (Висновок Верховного Суду, викладений у рішенні від 27.08.2021 року по справі № 5023/5587/12).
Відповідно до ч. 5 ст.134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Згідно опису послуг, які надаються адвокато від 06.06.2022 року слідує, що адвокатом Буря В.В. клієнту ОСОБА_1 були надана такі послуги:
-Перегляд та аналіз нормативно-правових актів, якими регулюються спірні правовідносини, вивчення судової практики 2 год. 2000,00 грн;
-Надання консультації клієнту; 1 год. 700,00 грн;
-Участь у судовому засіданні 2000,00 грн;
Враховуючи вищевикладене, розмір витрат на правничу допомогу є обґрунтованим та пропорційним предмету спору.
Керуючись ст. ст. 2, 6, 8, 10, 19, 46, 72, 77, 90, 242-246, 250-251, 286, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Закарпатської митниці Державної митної служби України про скасування постанови в справі про порушення митних правил задовольнити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці Держмитслужби (код ЄДРПОУ - 43985560) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві грн. сорок коп..).
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 КАС України.
Судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених ст. 286 КАС України, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.
Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ).
Повний текст рішення складено та проголошено 15.11.2024 року о 15 год. 20 хв.
Суддя Ужгородського
міськрайонного суду М.М. Крегул