Справа № 500/6757/24
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2024-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про продовження процесуального строку для усунення недоліків.

Справа №500/6757/24

25 листопада 2024 рокум. Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Мартиць О.І., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

12 листопада 2024 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про зобов`язання вчинити певні дії, в якій просить .

Витребувати у відповідача рішення про результати розгляду заяви від 23.06.23 про виплату одноразової грошової допомоги.

Стягнути з відповідача на користь позивача 46970 гривень одноразової грошової допомоги.

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що 12 травня 2023 року позивачу визначено ступінь втрати професійної працездатності у відсотках в розмірі 25% внаслідок одержання травми при захисті батьківщини, що підтверджується довідкою ТОЦ МСЕ серії 12 ААА №071054 від 24.05.23.

Вказана довідка разом з іншими необхідними документами, а також заявою про виплату одноразової грошової допомоги була подана позивачем 27.06.23 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , а в подальшому направлена останнім до відповідача 03.02.24, що підтверджується листом ІНФОРМАЦІЯ_1 №11/3/2696 від 11.02.24.

Разом з тим, станом на день подання позовної заяви, одноразова грошова допомога позивачу не виплачена.

З метою з`ясування обставин невиплати вказаної допомоги позивачу адвокатом Авдєєнко В.В. було направлено адвокатський запит на офіційну електронну адресу відповідача 22.10.24, що підтверджується скріншотом електронної пошти адвоката Авдєєнка В.В. Однак, будь-якої відповіді на вказаний адвокатський запит відповідач не надав.

Посилаючись на пункт 23 Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, призваних на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві, затвердженого постановою КМУ №975 від 25.12.13, вказує, що керівник уповноваженого органу після визначення переліку осіб, зазначених у п.п. 8, 9 цього Порядку, які мають право на одержання одноразової грошової допомоги (зокрема з урахуванням особистого розпорядження), подає у 15-денний строк з дня реєстрації документів, передбачених п.п. 20, 21 цього Порядку, розпорядникові бюджетних коштів висновок щодо виплати одноразової грошової допомоги, до якого обов`язково додаються документи, зазначені в п.п. 20 і 21 цього Порядку. Розпорядник бюджетних коштів у місячний строк після надходження від уповноваженого органу висновку щодо виплати одноразової грошової допомоги та документів, зазначених у п.п. 20, 21 цього Порядку, приймає рішення про призначення одноразової грошової допомоги або про відмову в її призначенні, або про повернення зазначених документів на доопрацювання (у разі, коли документи подано не в повному обсязі, потребують підтвердження обставин, зазначених у документах, чи подано не за належністю) і надсилає зазначене рішення разом з документами уповноваженому органу для видання наказу про виплату такої допомоги особам, які звернулися за нею, а в разі відмови чи повернення документів на доопрацювання - для письмового повідомлення заявнику з обґрунтуванням мотивів відмови чи повернення документів на доопрацювання.

В силу вимог п. 24 Порядку одноразова грошова допомога виплачується особі шляхом перерахування коштів уповноваженим органом на рахунок в установі банку, зазначеній одержувачем виплати.

Ухвалою суду від 18.11.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху.

Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху у зв`язку з необхідністю привести позовні вимоги у відповідність із частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України).

19.11.2024 представником позивача адвокатом Авдєєнком Владиславом Валерійовичем подано до суду заяву про усунення недоліків з проханням прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

З посиланням на положення Кодексу адміністративного судочинства України вважає, що ефективним способом захисту порушеного права позивача в даному випадку є стягнення з відповідача, як органу, на який законодавством покладено обов`язок виплатити відповідну одноразової грошової допомоги, належних позивачу сум, а не оскарження рішення, дій чи бездіяльності відповідача (оскільки в такому випадку рішення суду про задоволення позову не поновить порушеного права позивача, а вимагатиме подання нового позову щодо виплати належних позивачу сум). Отже, позовні вимоги позивачем сформульовано вірно, виходячи з приписів ч.2 ст.5 КАС України, а також зважаючи на характер публічно-правового спору - порушення прав позивача, пов`язані з проходженням публічної служби.

Розглянувши подану заяву, суд зауважує таке.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.02.2024 у справі №990/150/23 виклала такі висновки: "Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У статті 4 КАС України визначено, що позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. Законодавство не вимагає матеріально-правового обґрунтування вимог, однак обґрунтування позову не правовими фактами може негативно вплинути на наслідки вирішення вимоги по суті.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючи ознаки позову) є предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст позовних вимог - це вимоги позивача (предмет позову). Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.

Іншими словами зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову.

Суд не наділений повноваженнями визначати спосіб захисту порушеного права на стадії відкриття провадження, оскільки саме позивач наділений правом на звернення та обов`язком визначення способу захисту.

Крім того, чітке визначення предмета позову та суті спірних правовідносин має значення, зокрема, і для правильного обчислення строку звернення до суду."

Разом з цим, як вбачається з мотивувальної частини позовної заяви, позивачем у прохальній частині позовної заяви вимоги не викладено у відповідності до приписів статті 5 КАС України.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі №160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10.01.2024 у справі №280/3193/23).

Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для продовження позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви, суд виходить із такого.

Відповідно до частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Продовження строку є надання нового строку на вчинення процесуальної дії, яка не була вчинена у встановлений судом строк.

Враховуючи наведене, та з метою забезпечення права позивача на доступ до правосуддя, суд дійшов висновку, що строк для усунення недоліків позовної заяви слід продовжити. Позивачу у цей строк необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом окреслення змісту і характеру порушеного права позивача, поданням позовної заяви в редакції з урахуванням положень КАС України, викладених в ухвалі суду від 18.11.2024 про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 121, 160, 169, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви до Міністерства оборони України про зобов`язання вчинити певні дії та виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 18.11.2024 у справі №500/6757/24.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 10 календарних днів з дня вручення ухвали про продовження процесуального строку для усунення недоліків.

Позивачу усунути недоліків позовної заяви шляхом подання уточненої позовної заяви відповідно до положень статті 5, пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Мартиць О.І.