Справа № 640/28442/20
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2024-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 листопада 2024 року № 640/28442/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд" Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Департаменту моніторингу закупівель Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі філії "Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд" Акціонерного товариства "Українська залізниця" звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної аудиторської служби України, з вимогою визнати протиправним та скасувати висновок від 02.11.2020 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-08-21-002277-b.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.11.2020 позовна заява позивача залишена без руху та останньому наданий строк для усунення виявлених судом недоліків, шляхом надання доказів сплати судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 2102,00 грн.

30 листопада 2020 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надано докази усунення недоліків, встановлених ухвалою суду від 18.11.2020.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.12.2020 вказану справу прийнято до провадження суддею Погрібніченко І.М. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

21.12.2020 до суду надійшла заява позивача про зміну предмета позову, в якій останній просить: визнати протиправним та скасувати висновок від 03.11.2020 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA - 2020-08-21-002277-b.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.01.2021 заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі філії "Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель і споруд" Акціонерного товариства "Українська залізниця" про зміну предмета позову, подану до суду 21.12.2020, повернуто заявнику.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог зазначених приписів, Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративну справу №640/28442/20 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею визначено Щавінського В.Р.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.10.2023 дану справу прийнято до провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення осіб.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує на протиправність оскаржуваного висновку з огляду на те, що АТ «Українська залізниця» при проведенні публічної закупівлі портландцементу не допущено жодного з порушень, на які відповідач посилається у спірному висновку, а тому були відсутні підстави для відхилення тендерної документації ТОВ «Епіцентр К». Пояснено, що зміст тендерної документації АТ «Українська залізниця» не містив вимог щодо подання учасниками процедури двох або більше аналогічних за предметом закупівлі договорів і вважалась допустимою подача одного підходящого за предметом закупівлі договору. Також позивач зауважив, що твердження Державної аудиторської служби про невідповідність вимогам тендерної документації довідки про кваліфікацію працівників ТОВ «Епіцентр К» є необґрунтованим, адже подана учасником торгів довідка містила достатньо інформації, яка підтверджує кваліфікацію працівників.

На адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача заперечує щодо задоволення даного адміністративного позову. Вказав, що за результатами моніторингу закупівлі встановлено порушення замовником вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922 (в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника ТОВ «Епіцентр К»).

Розглянувши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.08.2020 Філією «Центр будівельно-монтажних робіт та експлуатації будівель споруд» Акціонерного товариства «Українська залізниця» на офіційному порталі про публічні закупівлі «prozorro.gov.ua» оприлюднено інформацію про закупівлю, зокрема, оголошення про проведення відкритих торгів на закупівлю портландцементу ПЦ-І-500-Н, ДК 021:2015:44110000-4 - конструкційні матеріали (ідентифікатор UA-2020-08-21-002277-b).

Участь у вказаних торгах взяли ТОВ «Епіцентр К» та ТОВ «Ксантос».

Переможцем стало Товариство з обмеженою відповідальністю «Ксантос», з яким Акціонерним товариством «Українська залізниця» укладено договір поставки від 13.10.2020 № УЗ/ЦБМЕС-20370/Ю.

Разом з тим, 13.10.2020 на офіційному порталі оприлюднення інформації про публічні закупівлі «prozorro.gov.ua» оприлюднено наказ Державної аудиторської служби України від 13.10.2020 Nє 286 «Про початок моніторингу процедур закупівель», пунктом 29 додатку до якого процедуру закупівлі UA-2020-08-21-002277-b внесено до переліку закупівель, що підлягають моніторингу на підставі зазначеного наказу.

За результатами проведеного моніторингу, 03.11.2020 Державною аудиторською службою України оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-08-21-002277-b, яким виявлено два порушення при проведенні відкритих торгів у виді не відхилення тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «Епіцентр К» згідно до абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», через невідповідність поданої наведеним товариством тендерної пропозиції вимогам тендерної документації АТ «Укрзалізниця».

Невідповідність тендерної пропозиції ТОВ «Епіцентр К» вимогам тендерної документації АТ «Укрзалізниця» на переконання Державної аудиторської служби України вбачається у поданні ТОВ «Епіцентр К»:

- доказів виконання лише одного аналогічного договору усупереч вимозі про подачу доказів виконання не менше двох аналогічних договорів;

- довідки згідно звіту форми 1-ДФ, що не містить інформації про кваліфікацію працівників, що відповідальні за транспортування товару, його завантажування та розвантажування.

Не погоджуючись із висновком органу державного фінансового контролю, позивач звернувся із цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

За приписами частини другоїстатті 19 Конституції Україниоргани державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Відповідно до частини першої статті 1 вказаного Закону здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (зі змінами і доповненнями), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Таким чином, Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи, зокрема Управління Західного офісу Держаудитслужби у Волинській області.

Як визначено частиною першою статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина друга статті 2 Закону №2939-XII).

Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування (стаття 5 цього ж Закону).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).

Як встановлено частиною першою статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно із частиною другою статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Як встановлено судом, підставою для прийняття наказу про початок моніторингу закупівлі №UA-2020-08-21-002277-b були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Згідно з частинами шостою, сьомою статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником.Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Частинами десятою - одинадцятою статті 8 Закону №922-VIII установлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Наведене дає підстави для висновку, що вимоги, визначені у висновку органу державного фінансового контролю, є обов`язковими до виконання замовником. Невиконання цих вимог є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Проте у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, останній має право оскаржити його до суду.

Форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок його заповнення затверджено наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241; далі Порядок №552).

У розділі ІІІ Порядку №552 встановлені вимоги до заповнення констатуючої частини форми висновку. Так, у пункті 2 констатуючої частини висновку заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 констатуючої частини висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

У справі, що розглядається предметом оскарження є висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-08-21-002277-b.

Аналізуючи викладені в оскаржуваному висновку доводи відповідача про порушення позивачем вказаних норм, суд звертає увагу на наступне.

Вимоги до тендерної документації встановлені статтею 22 Закону №922-VIII.

Частинами першою-третьою цієї статті Закону №922-VIII передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу. Тендерна документація повинна містити:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Так, підставою прийняття спірного висновку стало переконання органу фінансового контролю щодо невідповідності тендерної пропозиції учасником торгів вимогам тендерної документації.

Зокрема, на думку відповідача, порушенням є подання ТОВ «Епіцентр К» доказів виконання лише одного аналогічного договору усупереч вимозі про подачу доказів виконання не менше двох аналогічних договорів. А також подання довідки згідно звіту форми 1-ДФ, що не містить інформації про кваліфікацію працівників, що відповідальні за транспортування товару, його завантажування та розвантажування.

Суд вважає не підтвердженими та безпідставними такі доводи, з огляду на наступне.

Пунктом 5.1 розділу III «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації АТ «Укрзалізниця» на закупівлю код ДК 021:2015:44110000-4 - Конструкційні матеріали (Портландцемент) передбачено, що для участі у процедурах закупівель учасники повинні мати кваліфікаційні дані, які відповідають такому критерію: наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).

Для підтвердження інформації учасника про його відповідність кваліфікаційному критерію учасник подає у складі своєї тендерної пропозиції наступні документи:

Довідку у довільній формі, що містить інформацію про виконання аналогічних за предметом закупівлі договорів, замовником яких були підрозділи АТ «Укрзалізниця», з зазначенням номеру, дати договору, назви підприємства з яким договори було укладено та окремо колії цих договорів зі специфікаціями.

У підтвердження факту постачання продукції учасник має надати копії видаткових накладних або актів приймання-передачі, в яких буде посилання на номер та дату зазначених аналогічних договорів, що свідчать про здійснення поставки та позитивні відгуки від замовників за наданими договорами.

Змістовний аналіз першого абзацу пункту 5.1 тендерної документації свідчить про заявлення замовником вимоги про відповідність учасників процедури закупівлі кваліфікаційному критерію у виді наявності документально підтвердженого досвіду виконання одного аналогічного договору або ж більше.

Суд зауважує, що тендерна документація позивача не містить вимогу подачі учасниками торгів більше одного аналогічного за предметом закупівлі договору, а тому достатнім є подання учасниками процедури доказів виконання одного аналогічного договору для виявлення відповідності тендерної пропозиції вимогам замовника.

Другим недоліком тендерної пропозиції ТОВ «Епіцентр К» зазначено подачу довідки, що на переконання відповідача не містить інформації про кваліфікацію працівників, що відповідальні за транспортування товару, його завантажування та розвантажування.

Проте, пунктом 5.3.2 розділу III тендерної документації АТ «Укрзалізниця» встановлено, що учасник торгів має подати, зокрема, довідку у довільній формі із зазначенням кількості працюючих (згідно звіту форми 1-ДФ), яка містить інформацію про наявність працівників, чисельність, досвід роботи та кваліфікацію працівників, необхідних для здійснення поставки предмета закупівлі, а саме: про осіб, які відповідають за транспортування товару, завантажування та розвантажування.

Дослідивши довідку ТОВ «Епіцентр К» від 17.09.2020 №12037 суд встановив, що остання містить інформацію про загальну кількість працюючих на підприємстві працівників а також вичерпний перелік працівників (4 особи), які у разі укладення договору поставки відповідатимуть за транспортування, завантаження та розвантаження товару.

Водночас, колонка 4 таблиці, наведеної у довідці, містить інформацію про кваліфікації відповідальних працівників, а саме про їх освіту, досвід роботи, загальний стаж роботи та досвід роботи на конкретній посаді.

За наведених вище обставин, відповідачем не подано суду будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що вказані у спірному висновку порушення свідчать про порушення позивачем основних принципів здійснення державних закупівель, визначених Законом № 922.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування своєї позиції, не довів повноти правопорушення позивача у сфері публічних закупівель, а тому приймаючи оскаржуваний висновок, діяв протиправно, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, непропорційно, зокрема без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій, суд дійшов висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

У такому випадку, на підставі частини 1 статті 139 КАС України, сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2102,00 грн, належить стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 03.11.2020 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-08-21-002277-b.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» судовий збір у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.