Справа № 440/13672/24
Суддя: Т.С. Канигіна
Дата ухвалення: 2024-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі

20 листопада 2024 рокум. ПолтаваСправа № 440/13672/24

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Канигіна Т.С., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Виконавчого комітету Гадяцької міської ради (вул. Лесі Українки, 2, м. Гадяч, 37300) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Виконавчого комітету Гадяцької міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, а саме просить:

- визнати протиправним та нечинним рішення виконавчого комітету Гадяцької міської ради від 07.08.2024 №439 "Про надання дозволу на відключення від мереж (систем) центрального опалення (теплопостачання)" та постачання гарячої води, влаштування системи індивідуального теплопостачання (опалення та гарячого водопостачання) окремим квартирам в багатоквартирних будинках, де температура повітря не відповідає діючим нормам і правилам та які не включені до переліку будинків, у яких не менше як половина квартир та нежитлових приміщень цього будинку відокремлена (відключена) від мереж (систем) централізованого опалення (теплопостачання) та постачання гарячої води" з моменту його прийняття.

Підставою звернення до суду з цим позовом є переконання позивача про порушення відповідачем-суб`єктом владних повноважень її прав та законних інтересів у сфері публічно-правових правовідносин.

Позов відповідає вимогам статей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, поданий особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, належить розглядати у порядку адміністративного судочинства та підсудний Полтавському окружному адміністративному суду, а також поданий у строк, встановлений законом.

Отже, позовну заяву слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

У позовній заяві позивач просить суд розгляд справи провести за правилами загального позовного провадження та зобов`язати відповідача опублікувати оголошення про відкриття провадження у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений, посилаючись на статтю 264 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши матеріали справи суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи, а відповідно до частини другої статті 257 вказаного Кодексу - за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно зі статтею 4 Кодексу адміністративного судочинства України нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Відповідно до статті 52 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчий комітет ради: 1) попередньо розглядає та схвалює проекти місцевих програм соціально-економічного і культурного розвитку, цільових програм з інших питань, прогноз місцевого бюджету, проект місцевого бюджету, проекти рішень з інших питань, що вносяться на розгляд відповідної ради; 2) координує діяльність відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідної територіальної громади, заслуховує звіти про роботу їх керівників; 3) має право змінювати або скасовувати акти підпорядкованих йому відділів, управлінь, інших виконавчих органів ради, а також їх посадових осіб.

Згідно зі статтею 30 Регламенту Гадяцької міської ради Полтавської області восьмого скликання, затвердженого рішенням другої сесії Гадяцької міської ради восьмого скликання 27.11.2020 № 21, на пленарних засіданнях міська рада може приймати нормативно-правові, ненормативні та інші акти у формі: 1) рішення міської ради, прийнятого у межах її компетенції для досягнення певної цілі, що спричинює певні юридичні наслідки; 2) доручення - рішення міської ради, що стосується органу чи посадової особи міської ради і містить зобов`язання або повноваження до одноразової дії; 3) звернення - рішення міської ради, зверненого до суб`єктів із закликом до певних дій та ініціатив; 4) заяви - рішення міської ради, що містить у собі виявлення позиції міської ради з певних питань; 5) процедурного рішення - рішення, прийнятого міською радою з процедурних питань.

Статтею 33 Регламенту зазначено, що виконавчий комітет міської ради в межах своїх повноважень приймає рішення.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду, наведеним у постанові від 18.05.2022 у справі № 200/13074/18-а, до нормативно-правових актів відносяться прийняті уповноваженими органами акти, які встановлюють, змінюють норми права, носять загальний чи локальний характер, розраховані на невизначене коло осіб та застосовується неодноразово.

Ненормативним (індивідуальним) правовим актам притаманні наступні ознаки: а) спрямовуються на врегулювання конкретних (одиничних) актів соціальної поведінки; б) поширюються лише на персонально визначених суб`єктів; в) містять індивідуальні приписи (веління, дозволи), розраховані на врегулювання лише окремої, конкретної життєвої ситуації, тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією; г) не передбачають повторного застосування одних і тих самих юридичних засобів; д) не мають зворотної дії в часі.

Ще однією визначальною умовою, що може слугувати критерієм загальності чи персоніфікованості суб`єктів впливу, - є їх коло. Адже кількість як величина має відносний характер, може змінюватись і не є сталим показником регулятивного впливу юридичних актів. Під час визначення кола суб`єктів, правовий статус яких регламентує правовий акт, необхідно зважати лише на ті із них (фізична чи юридична особа, орган, організація, спільність людей тощо), для яких правовим актом установляються права та обов`язки безпосередньо, щодо яких праворегуляторний вплив є прямим (а не усіх суб`єктів, для яких він може мати якесь юридичне значення).

Крім того, як зазначив Верховний Суд, необхідно вказати на таку особливістю нормативного акта як його спрямованість на врегулювання відносин множинної кількості суб`єктів відповідних правовідносин - двох чи більше учасників певного виду відносин. Тобто об`єктом правового регулювання є встановлення загальних правил поведінки між декількома суб`єктами, що беруть на себе права чи обов`язки, що призводить до виникнення, зміни чи припинення відповідних правовідносин. Адресата юридичних приписів нормативного акта неможливо чітко ідентифікувати, оскільки ним потенційно може бути кожна особа, що зацікавлена у реалізації свого суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу.

Тим часом ненормативні акти мають своїм предметом вплив на чітко визначеного суб`єкта права, якому надаються певні права або на якого покладається певні обов`язки. І об`єктом правового регулювання тут виступає потреба закріплення певної суб`єктивної волі щодо конкретної особи, що зумовлює виникнення певних змін у правовому статусі цієї особи. Тож адресат юридичних приписів ненормативного акта завжди чітко визначений, і залежно від обставин, ініціатором його видання може бути як адресат, так і видавник відповідного акта.

З огляду на викладене, позивачем не обґрунтовано, що спірне рішення є нормативно-правовим актом.

Оскільки справа за поданим позовом не підпадає під винятки, передбачені частиною четвертою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України для розгляду справ у спрощеному позовному провадженні, суд, керуючись пунктом 10 частини шостої статті 12, частиною другою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне розглядати цю справу в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд зазначає, що позивачем у позові в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача зазначено: Комунальне підприємство теплового господарства "Гадячтеплоенерго", що розцінено судом як заяву про залучення третьої особи.

Частинами четвертою, п`ятою статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Таким чином, підставою для залучення до участі у справі особи, яка не є стороною у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, є можливість впливу судового рішення на права, свободи, інтереси або обов`язки такої особи.

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку про необхідність залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Комунальне підприємство теплового господарства "Гадячтеплоенерго", оскільки рішення у цій справі може вплинути на права та обов`язки Комунального підприємства теплового господарства "Гадячтеплоенерго".

Частиною четвертою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно з частиною четвертою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до частини третьої статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 9, 12, 77, 80, 171, 257, 260, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №440/13672/24 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Гадяцької міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

У задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі надати до суду відзив на позов разом з усіма доказами, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього документів іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити відповідачу, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішуватиме справу за наявними матеріалами, а неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову в силу частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України.

Витребувати від відповідача засвідчені належним чином копії усіх документів, які були підставою для прийняття спірних дій (бездіяльності).

Витребувані документи надати до суду у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Клопотання позивача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Комунальне підприємство теплового господарства "Гадячтеплоенерго" задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Комунальне підприємство теплового господарства "Гадячтеплоенерго".

Встановити третій особі п`ятнадцятиденний з дня вручення копії цієї ухвали для подання пояснень з приводу позовної заяви.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені Кодексом адміністративного судочинства України. Згідно частини першої статті 149 Кодексу адміністративного судочинства України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суб`єктом владних повноважень.

Повідомити учасникам справи, що вони можуть отримати інформацію у справі на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, веб-адреса сторінки суду: http://court.gov.ua/fair/sud1670/.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Надіслати відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.С. Канигіна