Справа № 369/18778/24
Суддя: Янченко А. В.
Дата ухвалення: 2024-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/369/190/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Янченко А.В. перевіривши матеріали адміністративної справи № 369/18778/24 за позовом ОСОБА_1 до ВП № 1 (м. Вишневе) Бучанського РУП ГУ НП в Київській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до ВП № 1 (м. Вишневе) Бучанського РУП ГУ НП в Київській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Перевіривши матеріали адміністративного позову вважаю, що його слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків з наступних підстав.

Приписами пункту 3 частини першої статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Положеннями частини третьої статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 року становить 3028,00 грн (стаття 7 Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік»).

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано фізичною особою справляється судовий збір у сумі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яку подано фізичною особою справляється судовий збір у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, у порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України, позивачем не долучено до позовної заяви документу, який підтверджує сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Одночасно в позовній заяві ОСОБА_2 просить суд звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви на підставі пункту 1 частин 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Статтею 76 КАС України встановлено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Позивачем не надано достатніх доказів, які б підтверджували вказаний вище статус, зокрема виписка з податкового органу про отриманий за останній рік дохід, що передує зверненню чи витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про відсутність у власності будь-якого майна.

Таким чином, особа, яка має намір подати адміністративний позов повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такого позову, в тому числі щодо оплати судового збору.

Ураховуючи вищевикладене, позивачем не доведено наявності правових підстав для звільнення його від сплати судового збору за подання даної позовної заяви на підставі пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», а тому в задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору за подання позовної заяви слід відмовити.

Як наслідок, позивачу необхідно сплатити судовий збір за заявлену вимогу немайнового характеру та надати відповідний підтверджуючий документ про його сплату.

Статтями 160 та 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено загальні вимоги до форми, змісту позовної заяви та правил стосовно подання документів, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Позовна заява може бути складена шляхом заповнення бланка позову, наданого судом. На прохання позивача службовцем апарату адміністративного суду може бути надана допомога в оформленні позовної заяви. В позовній заяві зазначаються:1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника. У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.8. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.9. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Окрім того, саме позивачу надано процесуальним законом зазначати відповідача у позовній заяві, як особу, яка порушила його право, за захистом якого він і звертається до суду. Так, позивачем визначено відповідача по справі ВП № 1 (м. Вишневе) Бучанського РУП ГУ НП в Київській області.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Вжитий у цій процесуальній нормі термін суб`єкт владних повноважень означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Положенням ст. 222 КУпАП передбачено, що органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч. 1 ст.122 КУпАП. Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання відповідно до покладених на них повноважень.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вище стоящий орган (вище стоящий посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення працівники органів та підрозділів Національної поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції. Отже, відповідні працівники органів та підрозділів Національної поліції не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч. 2 ст.122 КУпАП. Такі висновки суду відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26.12.2019 р. у справі № 724/716/16-а.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Із матеріалів справи вбачається, що 14.07.2024 року відносно позивача складено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення за ст. 183 КУпАП, отже, позивачем пропущено строк звернення до суду.

Позивач в позовній заяві не зазначив, коли інспектор вручив йому копію постанови про накладання адміністративного стягнення.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач в позовній заяві не ставить питання про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду, не долучає жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строків.

Ознайомившись із матеріалами справи, вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, оскільки подана з пропуском встановленого строку, до матеріалів справи не додано заяву про поновлення пропущеного строку та не наведено докази поважності причин пропуску строку звернення до суду.

В силу вимог ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За приписом частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи викладене, керуючись статтями 160, 161, 169, 256 КАС України, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ВП № 1 (м. Вишневе) Бучанського РУП ГУ НП в Київській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог даної ухвали у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно після підписання та може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя А.В. Янченко