Справа № 360/813/24
Суддя: Сіваченко Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2024-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

21 листопада 2024 року справа №360/813/24

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі суддів: Сіваченко І.В., Блохін А.А., Геращенко І.В., розглянувши апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2024 року у справі № 360/813/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

До Першого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2024 року у справі № 360/813/24.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 30 жовтня 2024 року, апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали шляхом направлення на адресу Першого апеляційного адміністративного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням інших підстав для такого поновлення.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху отримано відповідачем 30.10.2024 року.

До Першого апеляційного адміністративного суду від апелянта надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій апелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження, зазначив, що копію рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05.09.2024 у справі № 360/813/24 отримано Головним управлінням Пенсійного фонду України в Луганській області та зареєстровано 06.09.2024 за вхід. № 3715/7.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України після отримання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05.09.2024 у справі № 360/813/24 Головним управлінням Пенсійного фонду України в Луганській області підготовлено та підписано апеляційну скаргу від 03.10.2024 вихід. № 1200-0803-8/25140.

Платіжна інструкція від 27.09.2024 № 1371 свідчить про те, що Головне управління Пенсійного фонду України в Луганській області вжило заходи зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05.09.2024 у справі № 360/813/24.

03.10.2024 через зареєстрований Електронний кабінет Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області у підсистемі Електронний суд ЄСІТС копію апеляційної скарги на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05.09.2024 у справі № 360/813/24 направлено до Першого апеляційного адміністративного суду.

Також 03.10.2024, копію апеляційної скарги на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05.09.2024 у справі № 360/813/24 направлено на електрону пошту позивача.

Зазначене клопотання не підлягає задоволенню, з наступних підстав..

Судом встановлено, що відповідно до довідки про доставку електронного документу рішення доставлено в особистий кабінет системи апелянта «Електронний суд» 05 вересня 2024 року о 22 годині 30 хвилин, тобто вважається врученим 06 вересня 2024 року.

Правова позиція щодо відсутності обов`язку вручення указаного судового рішення в паперовій формі за умови направлення та доставлення до електронного кабінету суб`єкта владних повноважень підтримана Верховним Судом у постанові від 10 серпня 2022 року у справі № 440/931/21, від 30 серпня 2022 року у справі № 460/3468/21, від 07 вересня 2022 року у справі № 460/9523/21 за аналогічних правовідносин.

Відповідно пункту 2 частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Також передбачено, що якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Тобто, в матеріалах справи містяться докази направлення відповідачу судом першої інстанції копії судового рішення та отримання ним такого рішення, що свідчить про дотримання судом першої інстанції вимог статті 251 КАС України в частині вручення та направлення визначеним законом способом рішення суду першої інстанції.

Як було зазначено вище, апеляційна скарга через систему «Електронний суд» подана до суду 18 жовтня 2024 року, відомостей, що скарга була подана 03 жовтня 2024 року система «Електронний суд» не містить.

Доводи апелянта, що 03.10.2024 через зареєстрований Електронний кабінет Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області у підсистемі Електронний суд ЄСІТС копію апеляційної скарги на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05.09.2024 у справі № 360/813/24 направлено до Першого апеляційного адміністративного суду не підтверджені доказами.

Скріншот програми документообігу щодо направлення на електрону пошту позивача, сплата судового збору за подання апеляційної скарги 27 вересня 2024 року також не свідчить про поважність причин пропуску строку.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Такий підхід до визначення категорії поважності причин пропуску процесуального строку окреслено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.05.2020 у справі №9901/546/19, у якій акцентувалась увага й на тому, що нормами статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд зазначає, що у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішніх процедур. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, по заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Посилання скаржника на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до апеляційного суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу суб`єкта владних повноважень, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Введення воєнного стану, безумовно, є поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки впливає на життєдіяльність в державі в цілому. Але між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий, причинний зв`язок. При вирішенні питання про поновлення процесуального строку судом не може не враховуватися, зокрема, коли збіг процесуальний строк (до введення воєнного стану чи під час воєнного стану, а якщо до введення воєнного стану, то як задовго до цієї події), яким чином запроваджені обмеження перешкоджали своєчасно звернутися з апеляційною скаргою.

Отже, суд зазначає, що з клопотання апелянта не вбачається, що неможливість подання скарги у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням воєнного стану. Апелянтом будь-яких доказів в підтвердження того, що пропущення процесуальних строків зумовлено обмеженнями, впровадженими у зв`язку з введенням воєнного стану, не надано.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити апелянту у задоволені клопотання.

Отже, недоліки, зазначені в ухвалі апеляційної інстанції, апелянтом не усунуті.

Відповідно до частини 4 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно частини 3 зазначеної статті, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на зазначене, вважаю необхідним відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 169, 296, 298, 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження .

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2024 року у справі № 360/813/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 21 листопада 2024 року.

Судді І.В. Сіваченко

А.А. Блохін

І.В. Геращенко