Справа № 320/35875/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження процесуального строку

14 листопада 2024 року справа № 320/35875/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Клименка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу

за участю сторін:

представник позивача - Мальцева Г.Ю.,

представник відповідача - Кирилюк Є.С.,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві , в якому позивач просить суд:

- поновити пропущений процесуальний строк для звернення до суду з позовом про визнання протиправним та скасування наказу №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" пропущеним з поважних причин та поновити його;

- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ "Про особовий склад" №388-о/с від 13.03.23 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби);

- стягнути розмір грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.11.2023 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання у справі на 23.01.2024.

При цьому, в ухвалі від 17.11.2023 судом було зазначено, що питання про дотримання позивачем строку звернення до суду з даною позовною вимогою буде вирішено після отримання судом від відповідача доказів у справі, зокрема доказів ознайомлення позивача з оспорюваним наказом №307 від 17.02.2023.

05.01.2024 відповідачем подано відзив на позовну заяву від 28.11.2023 №1683/125/13-2023 разом із клопотанням від 28.11.2023 №1684/125/13-2023 про залишення позову без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку для звернення до суду відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.01.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 22.02.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 12.03.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.03.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника відповідача на 18.03.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.03.2024 судове засідання відкладено у зв`язку з необхідністю витребування нових доказів від сторін на 09.04.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 25.04.2024.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено п`ятиденний строк з дня отримання (вручення) повного тексту ухвали, протягом якого позивачу необхідно було надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду щодо оскарження наказу ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 та наказу від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), та докази поважності причин пропуску такого строку.

02.05.2024 канцелярією суду зареєстровано клопотання представника позивача від 30.04.2024 щодо усунення недоліків позову, подане до суду нарочно 30.04.2024, до якого додано заяву про поновлення строку звернення до суду із додатками та копією заяви з додатками для вручення відповідачу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.07.2024 продовжено розгляд адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання у справі на 08.08.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.08.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника відповідача на 17.09.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.09.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника відповідача про надання часу для ознайомлення із клопотанням позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом на 23.09.2024.

23.09.2024 канцелярією суду зареєстровано заперечення представника відповідача на клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду, подані через підсистему "Електронний Суд" 19.09.2024.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.09.2024 судове засідання відкладено у зв`язку із необхідністю витребування доказів по справі від відповідача на 04.10.2024, а саме: докази ознайомлення позивача з наказом від 16.02.2023 о/с №237; докази наявності або відсутності позивача на службі в період з 16.02.2023 (день допущення позивача до виконання службових обов`язків) до дня його звільнення зі служби 13.03.2023; докази обізнаності відповідача про наявність кримінального провадження №0000303, внесеного до ЄРДР 22.06.2022 та відповідно оголошення позивача у розшук; докази щодо обізнаності відповідача з наявністю 4-х листків тимчасової непрацездатності, оформлених на ім`я позивача в березні 2023 року.

04.10.2024 судове засідання знято з розгляду у зв`язку із технічними несправностями в КП "Діловодство спеціалізованого суду". Призначено наступне судове засідання на 14.11.2024.

10.10.2024 відповідачем на виконання протокольної ухвали від 23.09.2024 подано клопотання про долучення доказів від 03.10.2024 №13985-2024, до якого додано копії листів Управління міграційної поліції ГУ НП у м. Києві до начальника відділу правового забезпечення ГУ НП у м. Києві від 01.10.2024 № та Управління Головної інспекції ГУ НП у м. Києві від 01.10.2024 від 03.10.2024 №.

У судове засідання, призначене на 14.11.2024 з`явились представники позивача та відповідача.

У судовому засіданні 14.11.2024 представник позивача підтримав заяву про поновлення строку звернення до суду від 30.04.2024, просив суд заяву задовольнити та поновити ОСОБА_1 строк на звернення до суду з даним позовом.

Представник відповідача у судовому засіданні 14.11.2024 заперечував у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з підстав, зазначених у клопотання від 28.11.2023, просив позовну заяву залишити без розгляду.

При вирішенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду, суд враховує наступне.

За правилами частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою статті 122 КАС України установлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Відповідно до приписів частини першої статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, що відносить її до публічної служби в розумінні пункту 17 частини першої статті 4 КАС України.

Преамбулою Дисциплінарного статуту НП передбачено, що цим Статутом, зокрема, визначені види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Законом України від 15 березня 2022 року №2123-IX "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" (далі - Закон №2123-IX) внесено зміни до указаних нормативно-правових актів. Зокрема, Дисциплінарний статут НП України доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану", яким з 01 травня 2022 року, зокрема, запроваджено іншу процедуру ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та інші строки звернення до суду.

Так, частиною першою статті 30 Дисциплінарного статуту НП України (у редакції Закону №2123-IX) у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації (частина друга статті 30 Дисциплінарного статуту НП України).

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту НП передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

З аналізу норм абзацу другого частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП випливає, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Отже для оскарження до адміністративного суду обох наказів: наказу ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.23, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, та наказу від 13.03.23 №388-о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, яким реалізовано застосоване до позивача дисциплінарне стягнення, передбачено 15 днів з дня ознайомлення позивача з наказом по особовому складу про реалізацію застосованого дисциплінарного стягнення.

Отже з 01.05.2022 Законом №2123-IX запроваджено інші умови проведення службового розслідування, а також визначена нова процедура ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності та установлені особливі строки оскарження дисциплінарних стягнень.

Питання щодо застосування строків, установлених Дисциплінарним статутом НП у правовідносинах, що виникли у зв`язку з притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності, вже досліджувалося Верховним Судом. Так, у справі №120/7567/22 суд сформував висновок, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

Вказаний висновок був підтриманий Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07 грудня 2023 року у справі № 420/15422/22, від 25 січня 2024 року у справі № 260/4067/23 та інших.

З матеріалів справи вбачається, що предметом оскарження у цій справі є наказ ГУНП у м. Києві від 17.02.2023 №307 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_2 та наказ від 13.03.2023 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

До суду з даним позовом позивач звернувся 13.04.2023, направивши позовну заяву з доданими до неї документами засобами поштового зв`язку, що підтверджується копією конверту, в якому надійшла позовна заява з додатками на адресу суду.

Частиною 6 ст.161 Кодексу адміністративно судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду від 30.04.2024 представник позивача зазначає, що посилання відповідача на те, що позивач вважається ознайомленим з наказами 17.03.2023, а тому останнім днем строку звернення до суду з позовом є 03.04.2023, є необґрунтованими, оскільки позивач фізично не мав можливості ознайомитися з оскаржуваними наказами, оскільки проходив лікування до 04.04.2023 включно та був відсутній за місцем постійного проживання.

Так, представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 у період з 02.03.2023 по 20.03.2023 проходив лікування в комунальному некомерційному підприємстві "Центр первинної медико-санітарної допомоги №4" Одеської міської ради з приводу захворювання загального характеру, що підтверджується корпіями медичних висновків (інформаційних довідок) Національної служби здоров`я України №ММ86-А443С-В7Т7 від 01.03.2023, 325Х5-6РЕ7-С8К6-4В68 від 06.03.2023, №969Н-ЕЕК3-Т64К-9Р6К від 10.03.2023 та №ВАЕМ-ЕС3К-МТЕ9-НС85 від 15.03.2023.

Крім того, у період з 20.03.2023 по 04.04.2023 ОСОБА_1 проходив лікування у Комунальному некомерційному підприємстві "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради з приводу пневмонії, що підтверджується випискою з медичної карти хворого. Таким чином, як стверджує представник позивача, позивач фізично не мав можливості ознайомитися з оскаржуваними наказами, оскільки проходив лікування та був відсутній за місцем постійного проживання.

Тобто фактично ОСОБА_1 ознайомився із оскаржуваними документами 05.04.2023 після закінчення лікування у Комунальному некомерційному підприємстві "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради.

На думку представника позивача, ОСОБА_1 подано позов до суду в межах 15 денного строку з часу ознайомлення з оспорюваними наказами після проходження лікування та одужання (05.04.2023), тобто без фактів необґрунтованих зволікань.

Представник позивача вважає, що до позивача не можуть бути застосовані положення частин 1-3 статті 30 розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, які регламентують порядок ознайомлення поліцейського з наказами про застосування дисциплінарних стягнень та звільнення зі служби в поліції з огляду на те, що вони стосуються лише ситуацій, коли поліцейський відсутній на службі без поважних причин. Водночас, ОСОБА_1 протягом березня-квітня 2023 року був відсутній на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, яка не може розглядатись як неповажна причина та про що було достовірно відомо відповідачу.

Крім того, представник позивача наголошує, що відповідачем у порушення норм абзацу другого ч. 3 ст. 30 розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України не внесено зміни щодо дати виконання наказу у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю ОСОБА_1 , що вплинуло на порядок відліку строків на оскарження застосування стягнення та звільнення.

У своєму клопотанні від 28.11.2023 про залишення позову без розгляду представник відповідача вказує на те, що відповідно до вимог частини 2 ст. 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, 05.03.2023 ОСОБА_1 вважається ознайомлений з наказом ГУНП у м. Києві від 17.02.2023 №307, який було надіслано 01.03.2023 засобами поштового зв`язку за місцем проживання позивача. Також зазначає, що згідно частини 2 ст. 30 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, 17.03.2023 ОСОБА_1 був ознайомлений з наказом ГУНП у м. Києві від 13.03.2023 №388 о/с. Відтак, останнім днем на оскарження наказу ГУНП у м. Києві від 13.03.2023 №3888 о/с, відповідно до пункту 4 ст. 31 "Оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану" Дисциплінарно статуту Національної поліції України, є 03.04.2023 (останнім днем строку є 01.04.2023, є вихідним днем). Однак позовну заяву подано позивачем лише 10.04.2023, (про що свідчить дата на останній сторінці позовної заяви), тобто через 7 (сім) днів після визначеного чинним законодавством строку для звернення до суду, що є підставою для залишення позову без розгляду.

На думку відповідача, позивач не надав жодних доказів щодо вчинення ним усіх необхідних дій, які свідчать про бажання реалізації його процесуальних прав з метою їх захисту, позивачем не наведено, існування будь-яких перепон у реалізації ним своїх прав на судовий захист з метою відновлення прав, свобод чи законних інтересів не зазначено, ним пропущено строк на звернення до суду.

Доводи представника позивача щодо того, що фактично ОСОБА_1 ознайомився із зазначеними документами 05.04.2023, тобто після закінчення лікування у Комунальному некомерційному підприємстві "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради та прибуття до місця постійного проживання, а також вже після спливу строку на оскарження", відповідач вважає необґрунтованими, оскільки на його думку, представником позивача жодних належних доказів перебування ОСОБА_1 після 20.03.2023 на лікарняному не надано, а виписка із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого не може бути підтвердженням важливості обставин порушення позивачем строку на звернення до суду.

Враховуючи вказане, відповідач просить суд позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Позивач проходив службу на різних посадах в територіальних органах УМВС України в Донецькій області з 15.03.2003 по 06.11.2015. Продовжив службу в органах Національної поліції, зокрема на посаді старшого оперуповноваженого управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки НП України.

З 13.05.2017 проходив службу в Головному управління НП у місті Києві, зокрема з 01.05.2021 на посаді начальника 4-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управління міграційної поліції ГУНП у м. Києві.

Згідно з наказом ГУНП у м. Києві від 01.02.2023 №273 "Про призначення та проведення службового розслідування", позивача було відсторонено від виконання службових на час проведення службового розслідування.

Наказом ГУНП у м. Києві №237 о/с від 16.02.2023 ОСОБА_1 допущено до виконання службових обов`язків за посадою начальника четвертого відділу боротьби з сексуальною експлуатацією управління міграційної поліції ГУ НП у м. Києві з 16.02.2023.

На виконання вимог ухвали суду від 23.09.2024 про витребування від відповідача доказів ознайомлення ОСОБА_1 з наказом №237 о/с від 16.02.2023 відповідачем у клопотанні про долучення доказів від 03.10.2024 №13985-2024 повідомлено, що інформація про ознайомлення ОСОБА_1 з наказом №237 о/с від 16.02.2023 в Управлінні Головної інспекції ГУНП у м. Києві відсутня. Також, докази ознайомлення ОСОБА_1 з наказом №237 о/с від 16.02.2023 в архівні особовій справі відсутні.

Наказом ГУ НП у м. Києві від 17.02.2023 №307 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, Присяги поліцейського та пункту 6 розділу «Завдання та обов`язки» функціональних обов`язків, до начальника 40-го відділу (боротьби з сексуальною експлуатацією) управлінням міграційної поліції ГУ НП у м. Києві майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Оскаржуваний наказ ГУ НП у м. Києві №307 від 17.02.2023 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Головного управління Національної поліції у м. Києві" направлений на адресу фактичного місця проживання позивача, вказану в анкеті позивача в його особовій справі та автобіографії позивача від 12.08.2022 ( АДРЕСА_1 ), засобами поштового зв`язку (т.2 а.с.245).

Наказом ГУ НП у м. Києві від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) ч. 1 ст. 77.

Копію оскаржуваного наказу від 13.03.23 №388-о/с "Про особовий склад" про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції направлено на адресу зареєстрованого місця проживання позивача засобами поштового зв`язку рекомендованим листом від 13.03.2023 за №725 (за адресою АДРЕСА_2 (гуртожиток)), що підтверджується копіями опису поштового відправлення за формою 107 АТ "Укрпошта" та чеком про відправлення від 13.03.2023 №725 (т.3 а.с.15-16).

Крім того, на адресу фактичного місця проживання позивача, вказану в анкеті позивача в його особовій справі ( АДРЕСА_1 ) направлено цінним листом за №687 копію наказу від 13.03.2023 №388-о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції та лист ГУ НП у м. Києві від 13.03.2023 №1112/125/26/012023 щодо необхідності подачі декларації при звільненні зі служби (т.3 а.с.10-11).

Вказана адреса підтверджується даними паспорта громадянина України позивача серії НОМЕР_1 , виданого Гірницьким РВ УМВС України в м. Макіївці 14.12.1999 (т. 1 а.с.22).

Згідно з ч. 2 ст. 30 Дисциплінарного статуту НП вважається, що позивач ознайомлений з оскаржуваними наказами після спливу 4 календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком, а саме з наказом №307 від 17.02.2023, який направлено поштовим зв`язком 01.03.2023 позивач вважається ознайомленим 05.03.2023, а з наказом від 13.03.23 №388-о/с, який направлено поштовим зв`язком 13.03.2023, позивач вважається ознайомленим 17.03.2023, про що стверджує відповідач.

Натомість, відповідно до особливого порядку оскарження наказів у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, для оскарження до адміністративного суду обох наказів: і наказу ГУНП у м. Києві №307 від 17.02.2023, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, і наказу від 13.03.2023 №388-о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, яким виконано застосоване до позивача дисциплінарне стягнення, передбачено 15 днів з дня ознайомлення позивача з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Тому, враховуючи приписи частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП, а також те, що позивач був ознайомленим з наказом від 13.03.23 №388-о/с про звільнення зі служби в поліції - 17.03.2023, останній день строку звернення до суду (15 днів з дня ознайомлення позивача з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення) припадає на 01.04.2023. Оскільки 01.04.2023 є вихідним днем, останній день строку звернення до суду з даним позовом є 03.04.2024. При цьому, як було зазначено судом, до суду позивач звернувся 13.04.2023 (т.1 а.с.28 опис вкладення у цінний лист), тобто з пропуском строку звернення до суду на 10 календарних днів.

Суд зазначає, що до заяви про поновлення строку звернення до суду від 30.04.2024 представник позивач додав копії медичних висновків (інформаційних довідок) Національної служби здоров`я України №ММ86-А443С-В7Т7 від 01.03.2023, 325Х5-6РЕ7-С8К6-4В68 від 06.03.2023, №969Н-ЕЕК3-Т64К-9Р6К від 10.03.2023 та №ВАЕМ-ЕС3К-МТЕ9-НС85 від 15.03.2023, які підтверджують, що у період з 02.03.2023 по 20.03.2023 позивач проходив лікування в комунальному некомерційному підприємстві "Центр первинної медико-санітарної допомоги №4" Одеської міської ради з приводу захворювання загального характеру. До заяви від 30.04.2024 позивач додав довідки з порталу державних онлайн послуг про перевірку медичних висновків.

Також, до заяви про поновлення строку звернення до суду від 30.04.2024, позивач додав копію виписки із медичної картки амбулаторного хворого ОСОБА_1 від 04.04.2023, згідно якої у період з 20.03.2023 по 04.04.2023 ОСОБА_1 проходив лікування у Комунальному некомерційному підприємстві "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради з приводу пневмонії.

Суд вказує, що наказом Міністерства охорони здоров`я України від 01.06.2021 №1066, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.06.2021 за №728/36350, затверджено "Деякі питання формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність та проведення їхньої перевірки" (далі - Наказ №1066).

Згідно з пунктом 5 Наказу №1066 установлено, що за умови наявності відповідної технічної можливості щодо функціонування медичних висновків про тимчасову непрацездатність в електронній системі охорони здоров`я для закладів охорони здоров`я та фізичних осіб - підприємців, які в установленому законом порядку одержали ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики та здійснюють експертизу з тимчасової втрати працездатності, (далі - заклади охорони здоров`я) формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність у Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я відповідно до Порядку формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я, затвердженого підпунктом 1 пункту 1 цього наказу, є обов`язковим:

із 04 червня 2021 року - на період дії перехідної моделі роботи з медичними висновками про тимчасову непрацездатність в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я та листками непрацездатності, виданими за формою, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України від 03 листопада 2004 року № 532/274/136-ос/1406, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2004 року за № 1454/10053, (далі - листок непрацездатності), що триває до 31 серпня 2021 року, (далі - перехідна модель) для закладів охорони здоров`я, які в установленому порядку підключені до електронної системи охорони здоров`я;

із 01 жовтня 2021 року - для всіх закладів охорони здоров`я.

За правилами пункту 8 Наказу №1066 для всіх закладів охорони здоров`я, які розпочали формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я в установленому порядку, з дати формування першого медичного висновку про тимчасову непрацездатність, а також із 01 жовтня 2021 року видача листків непрацездатності відповідно до вимог, визначених в Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженій наказом Міністерства охорони здоров`я України від 13 листопада 2001 року № 455, зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 04 грудня 2001 року за № 1005/6196, Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженій наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України від 03 листопада 2004 року № 532/274/136-ос/1406, зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 17 листопада 2004 року за № 1456/10055, Інструкції щодо заповнення форми первинної облікової документації № 036/о "Журнал реєстрації листків непрацездатності", затвердженій наказом Міністерства охорони здоров`я України від 14 лютого 2012 року № 110, зареєстрованій в Міністерстві юстиції України 28 квітня 2012 року за № 685/20998, Порядку організації експертизи тимчасової втрати працездатності, затвердженому наказом Міністерства охорони здоров`я України від 09 квітня 2008 року № 189, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 04 липня 2008 року за № 589/15280 (у редакції наказу Міністерства охорони здоров`я України від 01 червня 2021 року № 1066), забороняється, окрім таких випадків:

1) продовження та закриття листків непрацездатності, що були видані особам до 01 жовтня 2021 року;

2) спливу строку, протягом якого лікуючий лікар може внести зміни до медичного висновку про тимчасову непрацездатність в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я. У такому випадку рішення про видачу листка непрацездатності приймає лікарсько-консультативна комісія закладу охорони здоров`я, а за її відсутності керівник закладу;

3) застрахованій особі протягом двох місяців з дня народження дитини, зазначеного у свідоцтві про народження дитини - на підставі цього свідоцтва та рішення суду про усиновлення дитини;

4) виникнення технічних проблем (помилок) щодо передачі даних між Електронним реєстром листків непрацездатності та Реєстром медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я, які призводять до неможливості формування електронного листка непрацездатності в Електронному реєстрі більше ніж протягом семи днів з дати створення медичного висновку про тимчасову непрацездатність - до усунення таких проблем (помилок);

5) зупинення в умовах воєнного стану доступу користувачів електронної системи охорони здоров`я до центральної бази даних електронної системи охорони здоров`я;

6) порушення строків звернення пацієнта для продовження випадку тимчасової непрацездатності, якщо це порушення сталося внаслідок дії обставин непереборної сили у період дії воєнного, надзвичайного стану, а також за умови, що на дату звернення за медичною та/або реабілітаційною допомогою пацієнт залишається непрацездатним відповідно до результатів проведеної експертизи тимчасової непрацездатності та висновку лікуючого лікаря про тимчасову непрацездатність зазначеного пацієнта. У такому випадку рішення про видачу листка непрацездатності як продовження раніше виданого з дати наступної за датою завершення періоду непрацездатності, засвідченого раніше виданим листком непрацездатності, приймає лікарсько-консультативна комісія закладу охорони здоров`я, а за її відсутності керівник закладу.

У бланку листка непрацездатності, який видається у випадках, зазначених у цьому пункті, як продовження електронного листка непрацездатності, зазначається номер листка непрацездатності, який продовжується.

У той же час, наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.06.2021 №1234, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 07.07.2021 за №890/36512, затверджено Порядок видачі (формування) листків непрацездатності в Електронному реєстрі листків непрацездатності (далі - Порядок №1234), який визначає механізми видачі (формування) листків непрацездатності в Електронному реєстру листків непрацездатності (далі - Реєстр).

Згідно із пунктами 1, 2 розділу II Порядку №1234 дані медичних висновків про тимчасову непрацездатність (далі - медичний висновок), що внесені до Реєстру медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я, надходять з електронної системи охорони здоров`я.

Листок непрацездатності формується в Реєстрі на підставі інформації про медичний висновок (медичні висновки) у разі ідентифікації пацієнта як застрахованої особи в реєстрі застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - РЗО).

Сформований листок непрацездатності надсилається страхувальникам, з якими застрахована особа перебуває у трудових відносинах (за основним місцем роботи та за сумісництвом) через кабінет страхувальника на вебпорталі електронних послуг Пенсійного фонду України.

Також, Постановою Кабінету міністрів України від 17.04.2019 №328 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 31.03.2021 №323) затверджено Порядок організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього (далі - Порядок №328), відповідно до підпунктів 1, 2, 3 пункту 2 якого єдиний реєстраційний номер листка непрацездатності - унікальний номер, який формується та присвоюється автоматично за допомогою програмних засобів ведення Реєстру, складається з цифр, що утворюють числа натурального ряду, шляхом додавання одиниці до останнього наявного номера, та за яким може бути ідентифіковано випадок тимчасової непрацездатності та всі пов`язані з ним документи в реєстрі; листок непрацездатності - сформований (виданий) програмними засобами Реєстру на підставі медичного висновку про тимчасову непрацездатність або документа, що засвідчує факт усиновлення дитини, і зареєстрований за єдиним реєстраційним номером листка непрацездатності у Реєстрі електронний документ, що є підставою для звільнення від роботи, оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності, призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування; медичний висновок про тимчасову непрацездатність (далі - медичний висновок) - електронний документ, що формується на підставі медичних записів в електронній системі охорони здоров`я та містить висновок лікаря за результатами медичної експертизи з тимчасової втрати працездатності, що засвідчує тимчасову непрацездатність та є підставою для створення листка непрацездатності.

Аналізуючи наведені положення суд констатує, що позивач у період з 02.03.2023 по 20.03.2023 проходив лікування в комунальному некомерційному підприємстві "Центр первинної медико-санітарної допомоги №4" Одеської міської ради з приводу захворювання загального характеру, що безпосередньо підтверджується медичними висновками Національної служби здоров`я України №ММ86-А443С-В7Т7 від 01.03.2023, 325Х5-6РЕ7-С8К6-4В68 від 06.03.2023, №969Н-ЕЕК3-Т64К-9Р6К від 10.03.2023 та №ВАЕМ-ЕС3К-МТЕ9-НС85 від 15.03.2023 про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 у період з 02.03.2023 по 20.03.2023, який виданий КНП "Центр первинної медико-санітарної допомоги №4" Одеської міської ради.

Крім того, позивач у період з 20.03.2023 по 04.04.2023 проходив лікування у КНП "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради, що безпосередньо підтверджується випискою з медичної картки амбулаторного хворого ОСОБА_1 від 04.04.2023, виданою КНП "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради.

Суд зазначає, що з урахуванням окреслених вище нормативно-правових актів вказані документи є належними та такими, що підтверджують факт тимчасової непрацездатності особи та не вимагають від останньої надання будь-яких документів щодо перебування її на лікарняному.

Суд відмічає, що матеріали справи не містять в собі належних та достатніх доказів на підтвердження безпідставності видачі таких медичних висновків, у тому числі їх помилкової видачі або недійсності.

Крім того, слід відмітити, що на виконання ухвали суду від 23.09.2024 про витребування доказів, зокрема, щодо обізнаності відповідача з наявністю 4-х листків тимчасової непрацездатності, оформлених на ім`я позивача в березні 2023 року, 10.10.2024 відповідачем подано клопотання про долучення доказів від 03.10.2024 №13985-2024, в якому відповідач, серед іншого, повідомляє, що начальник управління міграційної поліції ГУ НП листом від 01.10.2024 №12241-2024 повідомив, що ОСОБА_1 згідно наданих до управління фотокопій інформаційних довідок з електронної системи охорони здоров`я в період з:

10.02.2023 по 17.02.2023 (медичний висновок 7ЕМ8-М6АХ-ВЕ45-НВ2К);

з 20.02.2023 по 24.02.2023 (медичний висновок Р955-НВ5Т-8ХХА-8А5К);

з 25.02.2023 по 01.03.2023 (медичний висновок ММ86-А4ЗС-В7Т7-8ХТ4);

довідка щодо звернення до сімейного лікаря від 04.03.2023;

з 06.03.2023 по 10.03.2023 (медичний висновок 25Х5-6РЕ7-С8К6-4В68);

з 10.03.2023 по 15.03.2023 (медичний висновок 969Н-ЕЕК3-Т64К-9Р6К), - перебував на лікарняному.

Отже, відповідачем підтверджено свою обізнаність про наявність листків тимчасової непрацездатності, оформлених на ім`я позивача в березні 2023 року, зокрема, у період з 02.03.2023 по 15.03.2023.

Також відповідачем у запереченнях на заяву про поновлення строку звернення до суду, поданих через підсистему Електронний суд 19.09.2024 вказано, що належних доказів проходження лікування чи перебування на лікарняному у період з 20.03.2023-04.04.2023 до суду не надано. Якщо особа офіційно працевлаштована, то в разі тимчасової втрати працездатності їй необхідно звернутися до відповідного медичного закладу, що в установленому порядку підключений до електронної системи охорони здоров`я. Лікуючий або сімейний лікар формує електронний медичний висновок про тимчасову непрацездатність у Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я. На підставі медичного висновку (медичних висновків) про тимчасову непрацездатність формується в Реєстрі листок непрацездатності. Також е-лікарняний автоматично відкриється в разі оформлення медичного висновку для дитини працівника, яка потребує догляду. Відтак, виписка із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого не може бути підтвердженням важливості обставин порушення позивачем строку на звернення до суду.

Щодо ознайомлення позивача із оскаржуваними наказами, відповідач у вказаному клопотанні від 03.10.2024 №13985-2024 зазначає, що Управлінням Головної інспекції ГУ НП у м. Києві повідомлено, що ознайомлення ОСОБА_1 з наказом ГУНП у м. Києві від 17.02.2023 №307 здійснено відповідно до вимог ст. 30 розділу 5 Дисциплінарного статуту НП України, а саме: 01.03.2023 поштовим зв`язком за місцем проживання надіслано копію вказаного наказу.

У той же час, згідно Порядку №1234, сформовані КНП "Центр первинної медико-санітарної допомоги №4" Одеської міської ради та КНП "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради листки непрацездатності ОСОБА_1 , надсилались відповідачу через кабінет страхувальника на вебпорталі електронних послуг Пенсійного фонду України.

Отже, на переконання суду, матеріалами справи підтверджено обставини перебування ОСОБА_1 на лікарняному у період з 02.03.2023 по 03.03.2023 (медичний висновок №ММ86-А443С-В7Т7 від 01.03.2023), з 06.03.2023 по 10.03.2023 (медичний висновок №325Х5-6РЕ7-С8К6-4В68 від 06.03.2023), з 10.03.2023 по 15.03.2023 (медичний висновок №969Н-ЕЕК3-Т64К-9Р6К від 10.03.2023) таз 15.03.2023 по 20.03.2023 (медичний висновок №ВАЕМ-ЕС3К-МТЕ9-НС85 від 15.03.2023).

Крім того, позивач у період з 20.03.2023 по 04.04.2023 проходив лікування у КНП "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради, що підтверджується випискою з медичної картки амбулаторного хворого ОСОБА_1 від 04.04.2023, виданою КНП "Дніпровський центр первинної медико-санітарної допомоги" Дніпровської міської ради. Доказів на спростування інформації, яка наведена в даній медичній виписці, відповідачем не надано.

Вказане у свою чергу виключає наявність обставин безпідставного не виходу позивача на службу у період з 02.03.2023 по 04.04.2023 та свідчить про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Дослідивши зміст заяви позивача від 30.04.2024 суд враховує доводи позивача, викладені у заяві, а надані позивачем докази поважності причин пропуску строку звернення до суду слід визнати достатніми для висновку про поважність причин пропуску строку звернення до суду та необхідність поновлення позивачу строку звернення до суду із цим позовом.

Суд відзначає, що під час відведеного законом 15-денного строку на оскарження наказу про звільнення позивач перебував на лікарняному у період з 02.03.2023 по 20.03.2023 та на амбулаторному лікуванні у період з 20.03.2023 по 04.04.2023, що унеможливило звернення до суду у встановлений законом строк.

При цьому об`єктивно підтвердженими є доводи представника позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду про те, що відповідачем у порушення норм абзацу другого ч. 3 ст. 30 розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України не внесено зміни щодо дати виконання наказу у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю ОСОБА_1 , що вплинуло на порядок відліку строків на оскарження застосування стягнення та звільнення.

Відповідно до абзацу другого ч. 3 ст. 30 розділу V Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення поважних причин відсутності поліцейського до наказу по особовому складу, яким виконується застосоване до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції, вносяться зміни щодо дати його виконання.

Судом встановлено, що на дату видання Наказу "Про особовий склад" №388-о/с від 13.03.23 про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції позивач перебував на лікарняному, що підтверджено медичним висновком №ВАЕМ-ЕС3К-МТЕ9-НС85 від 15.03.2023, який відповідачем не оспорюється.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15 березня 2022 року № 2136-IX у період дії воєнного стану допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця у період його тимчасової непрацездатності, а також у період перебування працівника у відпустці (крім відпустки у зв`язку вагітністю та пологами та відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку) із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.

В той же час відповідач підтверджує, що станом на день розгляду справи судом питання щодо зміни дати звільнення не вирішував, що своєю чергою впливає на об`єктивність причин, які зумовили порушення строку звернення до суду.

Резюмуючи вищевикладене, зважаючи на всі обставини, які зумовили пропуск позивачем строку звернення до суду із даним адміністративним позовом, суд вважає наявними підстави для визнання поважними причин пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду та відповідно, його поновлення.

Як наслідок, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання Головного управління Національної поліції в м. Києві про залишення позовної заяви без розгляду.

У судовому засіданні 14.11.2024 проголошено вступну та резолютивну частину ухвали суду, повний текст ухвали складено 15.11.2024.

Керуючись статтями 122, 123, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Заяву представника позивача Пономаренка Олексія Анатолійовича від 30.04.2024 про поновлення строку звернення до суду - задовольнити.

2. Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

3. Поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

4. Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в м.Києві від 28.11.2023 про залишення позовної заяви без розгляду.

5. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.