Справа № 580/11462/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 листопада 2024 року справа № 580/11462/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд в особі судді Л.В.Трофімової у письмовому провадженні перевірив матеріали адміністративної справи №580/11462/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

19.11.2024 вх. №54194/24 представник позивача адвокат Гончаренко Сергій Миколайович (ордер серії ВМ №1058082) у позовній заяві просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 , оформлену у формі довідки військово-лікарської комісії про визнання придатним до військової служби ОСОБА_1 ;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 провести повторний медичний огляд військовозобов`язаного ОСОБА_1 ;

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 21695,68 гривень, що складаються з витрат зі сплати судового збору 1695,68 гривень та витрат на професійну правничу допомогу у сумі 20000 грн.

Додатково представник позивача просить без дотримання вимог ч.2 ст.80 КАС України витребувати у ІНФОРМАЦІЯ_1 постанови військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 , оформлені у формі довідок військово-лікарської комісії, від 20.06.2024, від 08.08.2024 та від 18.10.2024 стосовно ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Не можна ототожнювати адвокатський запит до ТЦК щодо надання інформації про можливість отримання відстрочки від призову із зверненням військовозобов`язаного для прийняття рішення про відстрочку. Враховуючи правову природу «адвокатського запиту», та зважаючи на порушені питання в адвокатському запиті, він не є зверненням військовозобов`язаного щодо вирішення питання про надання відстрочки від призову. На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 7 листопада 2024 року у справі №340/2502/23.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. Відповідно до п.4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача.

Мета судового контролю - захистити порушене право відповідної особи (позивача), виправити можливу помилку суб`єкта владних повноважень, вказати суб`єкту владних повноважень на неможливість вчинення такої помилки у майбутньому, забезпечити принцип правової визначеності для всіх осіб, які потраплятимуть у аналогічні відносини у майбутньому (https://supreme.court.gov.ua/userfiles/media/new_folder_for_uploads/supreme/2022_11_04_Bernazuk.pdf).

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову.

Усупереч вимог п.4,5,9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не обґрунтував зміст і характер порушеного права у спірних правовідносинах. Позивач не обґрунтував протиправності індивідуального акта ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_3 у контексті дотримання процедур, не враховує можливість оскарження постави як індивідуального акта та не зазначає ознак індивідуального акта щодо довідки.

Обираючи самостійний спосіб захисту відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України позивач не обґрунтовує вимогу зобов`язального характеру у контексті ст.5 КАС України.

Під час тлумачення термінопоняття вимога має враховуватися, крім предмета та підстав позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача необхідно визначати окремо (висновки ВС у справі № 758/5118/21).

Позивач не враховує вимог п.7 ч.1 ст.4 КАС України під час формування вимог та оформлення позовної заяви без дотримання п.4 ч.5 ст.160 КАС України щодо військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у контексті розмежувння компетенції.

Усупереч вимог ч.7 ст.161 КАС України до адміністративного позову не надані індивідуальні акти.

Про категорію спорів, в яких заявник обрав неефективний (передчасний) спосіб захисту за наявності альтернативного ефективного способу захисту йдеться в огляді судді ВС «Про позови, що не підлягають судовому розгляду» (https://supreme.court.gov.ua/supreme/pres-centr/zmi/698849/).

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України передбачений обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Позивач просить витребувати із відповідача висновок ВЛК, проте обґрунтованого клопотання не надає.

Згідно з частиною 1 статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Відповідно до ч.2 ст.80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, що він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Стандарт доказування це та ступінь достовірності наданих стороною доказів, за яких суд має визнати тягар доведення знятим, а фактичну обставину доведеною ( ОСОБА_2 . Стандарт доказування: внутрішнє переконання чи баланс вірогідностей / https://yur-gazeta.com/publications/practice/sudova-praktika/standart-dokazuvannya-vnutrishne-perekonannya-chi-balans-virogidnostey.html).

Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 123, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Відмовити у задоволенні необґрунтованого клопотання про витребування доказів.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: обгрунтуванням змісту і характеру порушеного права позивача кожним із обраних суб`єктів владних повноважень, обґрунтованого клопотання про витребування доказів, редакції позовної заяви із належним чином оформленою інформацією про відповідача, співвідповідача відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, копії оскарженого індивідуального акта/актів.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА