Справа № 580/10582/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 листопада 2024 року Справа № 580/10582/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув матеріали адміністративної справи №580/9472/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ ВП 44131663) про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, постановив ухвалу.

28.10.2024 вх. №50216/24 позивач у позовній заяві просить:

- визнати протиправним та скасувати податкову вимогу Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.11.2023 № №0-2300;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 15.05.2023 №-2301;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 15.05.2023 №-2301.

Додатково просить стягнути судові витрати, проте одночасно заявляє, що звільнена від сплати судового збору.

Ухвалою суду від 29.10.2024 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків шляхом надання: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем щодо кожного індивідуального акта; надання копії кожного індивідуального акта з доказом отримання/вручення; повідомити суд: з якою саме датою пов`язує початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом та надати докази на підтвердження; надати докази на підтвердження обставин спору з урахуванням принципу res judicata; надання обгрунтованого клопотання з доказами на підтвердження про поновлення провадження у справі. Позивач має зазначити форму і суму кожного ППР.

08.11.2024 вх.№52379/24 позивач надала до суду клопотання про роз`яснення ухвали суду від 29.10.2024, ухвалою від 20.11.2024 суд відмовив у роз`яснення ухвали, проте додатком до позовної заяви позивач не надає документи, які витребовував суд в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Верховний Суд у справі № 826/5165/16 зазначив: контролюючий орган приймає податкове повідомлення рішення за формою, що передбачає зміну майнового стану платника податків, як-то форми «Р», «В1», «В2», «В3», «В4» тощо.

Позивач під час формування позовних вимог не зазначила форми ППР та суму грошового зобов`язання, а також не поінформувала суд щодо виявлених недоліків та використання адміністративної/судової процедур оскарження ППР.

Право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання. Обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтованою пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких грунтуються позовні вимоги, у тому числі матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати чи буде воно відновлено у заявлений спосіб. Визначення відповідача, предмета та підстав спору є правом позивача. Встановлення належності відповідачів й обгрунтування позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (Висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц).

Усупереч ч.7 ст.161 КАС України позивач не надала копії оскаржених індивідуальних актів, позаяк у переліку додатків зазначені: запит, позовна заява, квитанція про надсилання стороні, копія пенсійного посвідчення.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.

Усупереч вимог п.4,5,9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не окреслює зміст і характер порушеного права у зв`язку із прийняттям кожного із оскаржених актів.

З бази діловодства суду суд установив, що Черкаський окружний адміністративний суд в ухвалі у справі №580/6975/24 зазначив: 15.07.2024 Головне управління ДПС у Черкаській області подало у Черкаський окружний адміністративний суд позов про стягнення з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 податкового боргу в сумі 12193,80 грн. Обґрунтовуючи позов суб`єкт владних повноважень зазначив, що відповідачка у добровільному порядку не сплачує узгоджену суму податкового зобов`язання з єдиного податку з фізичних осіб. Боржниці сформовано податкову вимогу від 02.11.2023, що направлено листом з повідомленням. Станом на дату звернення до суду заборгованість непогашена (позовну заяву просить розглянути без його участі). 22.07.2024 суд постановив ухвалу про прийняття до розгляду та відкриття спрощеного провадження. 09.08.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 , просила прийняти до розгляду в одному провадженні зі справою №580/6975/24. Обґрунтовуючи вказала, що на початку 2024 року отримала податкові повідомлення-рішення від 15.05.2023, тому 22.02.2024 звернулася до податкового органу з проханням провести звірку щодо земельного податку, позаяк є особою з інвалідністю ІІ групи та звільнена від сплати земельного податку з фізичних осіб. Замість звірки отримала позовну заяву про стягнення податкового боргу, тому вимушена звернутися до суду із зустрічною позовною заявою. 14.08.2024 суд залишив зустрічну позовну заяву без руху. 22.08.2024 від відповідача надійшла повторно зустрічна позовна заява, просить визнати протиправною та скасувати податкову вимогу від 02.11.2023 №0-2300, а також податкові повідомлення-рішення від 15.05.2023 №-2301, №-2301, стягнути судові витрати. Обґрунтовуючи вказала, що звернулася до позивача для проведення звірки, а натомість отримала ці рішення. 23.08.2024 ухвалою суд повернув зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 та роз`яснив, що повернення не перешкоджає зверненню позовною заявою до суду у загальному порядку. 12.09.2024 від Шостого апеляційного адміністративного суду до суду надійшла ухвала вх. №43358/24, якою серед іншого суд апеляційної інстанції витребовує матеріали адміністративної справи №580/6975/24 у зв`язку з надходженням від відповідачки апеляційної скарги на ухвалу суду від 23.08.2024, тому суд першої інстанції зобов`язаний направити матеріали адміністративної справи до суду апеляційної інстанції та наявні об`єктивні перешкоди для подальшого руху справи, своєчасного її розгляду та вирішення вказаного адміністративного спору.

22.10.2024 Шостий апеляційний адміністративний суд апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишив без задоволення, ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 23 серпня 2024 року - залишив без змін, зазначивши: судом першої інстанції в ухвалі про залишення зустрічної позовної заяви без руху від 14 серпня 2024 року було правильно встановлено, що у зустрічній позовній заяві відсутні позовні вимоги та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини. Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції та вважає, що в даному випадку неможливо суду з`ясувати конкретний зміст порушеного права, спосіб його відновлення, прийнятний для позивачки, а іншій стороні - надати відзив з викладенням відповідних доводів щодо спірних правовідносин. На виконання вказаної ухвали 22.08.2024 відповідачем повторно направлена зустрічна позовна заява, в якій позивач просить визнати протиправними та скасувати податкову вимогу Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.11.203 №0-2300, податкові повідомлення-рішення від 15.05.2023 №-2301, №-2301, стягнути судові витрати. Обґрунтування позову не змінилось.

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду.

Верховний Суд у справі № 240/12017/19 зазначив, що після завершення процесуальних строків на оскарження, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Верховний Суд у справі №440/7433/21 зазначив, що у частині другій статті 45 КАС України наведений перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, який, однак, не є вичерпним, оскільки суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п.19 ч.1 ст.4 КАС України).

Велика Палата Верховного Суду у справі № 9901/415/18 вважає, що законодавчі обмеження стосовно можливості оскарження актів індивідуальної дії не шкодять самій суті права на доступ до суду, оскільки ці акти можуть бути оскаржені у суді їхніми адресатами, тобто суб`єктами, для яких відповідні акти створюють права та/чи обов`язки.

Верховний Суд 11 вересня 2023 року у справі №420/14943/21 (адміністративне провадження №К/990/8225/23) сформулював правовий висновок про те, що критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять легітимну основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих заявником документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення суб`єкта владних повноважень; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, що не ґрунтуються на нормах права.

ВПВС у справі № 990/150/23 у п.28 постанови зазначає: реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту; п.33 - звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права; п. 37 зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову.

Позивач має врахувати стабільні відносини у контексті стягнення податкового боргу на підставі не оскарженої своєчасно податкової вимоги Головного управління ДПС у Черкаській області від 02.11.2023 № №0-2300, що була досліджена у справі №580/6975/24.

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, що є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 23 листопада 2023 року у справі № 381/4598/21).

Позивач не повідомив суд: з якою саме датою пов`язує початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом щодо кожного індивідуального акта з огляду на неодноразове звернення із зустрічним позовом в іншій справі та не надав доказ про вручення, отримання.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч.2 ст.121 КАС України).

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою (ч.6 ст.121 КАС України).

Керуючись статтями 2, 44, 45, 121, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви додатково п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем щодо кожного індивідуального акта; надання копії кожного індивідуального акта з доказом отримання/вручення; повідомити суд: з якою саме датою пов`язує початок перебігу строку звернення до суду із даним позовом та надати докази на підтвердження; надати докази на підтвердження обставин спору з урахуванням принципу res judicata; надання обгрунтованого клопотання з доказами на підтвердження про поновлення провадження у справі; позивач має зазначити форму і суму кожного ППР та пояснити вимогу про стягнення судових витрат.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА