Справа № 545/4136/24
Суддя: Путря О. Г.
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 545/4136/24
Провадження № 2-а/545/83/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.11.2024 Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Путрі О.Г. ,

при секретарі Литвинову В.Ю. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Новоселівської сільської ради Полтавського району Полтавської області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

23.09.2024 року позивач звернулась до суду з позовом до відповідача в якому прохає скасувати постанову адміністративної комісії при виконавчому комітеті Новоселівської сільської ради Полтавського району Полтавської області №28 від 31 серпня 2024 року, якою її притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 156 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 6 800 грн., провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 156 КУпАП закрити та стягнути судові витрати.

В обґрунтування вказала, що постановою №28 від 31.08.2024 у справі про адміністративне правопорушення, адміністративною комісією при виконавчому комітеті Новоселівської сільської ради на позивача, ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. за здійснення правопорушення передбаченого ч.2 ст. 156 КУпАП. Вважає, що постанова №28 від 31 серпня 2024 про притягнення до адміністративної відповідальності є незаконною та необґрунтованою та підлягає скасуванню.

Зазначила, що у графах цього протоколу « місце роботи (навчання), посада зазначено - ТОВ «Перлина торгівлі» продавець, що не відповідає дійсності, оскільки перебуває у трудових відносинах з фізичною особою підприємцем ОСОБА_2 відповідно до трудового договору від 28 березня 2023 року. У графі «Свідки» проставлено прочерки будь-які дані відсутні. У графі « Потерпілий» поставлено прочерк та дані відсутні. У графі «Правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду - зазначено «Не завдано». У графі «У присутності понятих» взагалі нічого не зазначено, але проведено особистий огляд речей, передбачені статтею 264 КУпАП, що були у гр.-на (ки) ОСОБА_1 , та згідно зі ст.. 265 КУпАП виявлені речі вилучено для тимчасового зберігання», а далі графи не заповнені та відсутні підписи та дані понятих. У графі « До протоколу додається» взагалі нічого не зазначено. У графі « Підпис посадової особи органу поліції, яка склала протокол» такий взагалі відсутній та не заповнений. В самому протоколі значаться тільки підписи позивача у графах про роз`яснення прав та обов`язків та про отримання другого примірника протоколу. Виходячи з відомостей зазначених в протоколі, останній було складено без явних та допустимих доказів у вчиненні адміністративного правопорушення, а саме свідків, понятих, вилучення доказів, фіксації технічними засобами скоєння правопорушення та інше. До самого протоколу чи то пояснення чи інші докази не долучались. Під час складання працівником поліції даного протоколу пояснення від позивача та будь-яких осіб не відбирались.

Вказує, що 05.08.24 р. приблизно о 17 год. 20 хв. до приміщення магазину зайшли працівники поліції та особа у військовій формі, які почали стверджувати, що позивач начебто продала особі у військовій формі алкогольні напої, а саме пиво. При цьому пояснення від позивача, інших осіб не відбирались, будь-які спиртні напої не оглядались та за участі свідків чи понятих не вилучались, особа у військовій формі нe встановлювалась.

Зазначила, що31.08.2024 року адміністративною комісією при виконавчому Новоселівської сільської ради Полтавського району Полтавської області винесено постанову №28 про накладення адміністративного стягнення на позивача. Згідно з постановою, на засідання комісії вона не з`явилась та відповідно не надала пояснення. Розгляд справи про адміністративне правопорушення 31.08.2024 року проводився адміністративною комісією при виконавчому комітеті Новоселівської сільської ради без участі позивача, як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Про дату, час і місце засідання комісії позивача належним чином не повідомляли, а саме повісткою , СМС повідомленням чи іншим чином. Вважає, що про дату, час і місце засідання адміністративної комісії не була повідомлена неналежним чином, що в силу приписів ст. 268 КУпАП виключало можливість розгляду справи, відповідач при розгляді справи про адміністративне правопорушення допустив грубі порушення, не дослідив усіх обставини справи, тому зазначена постанова є незаконною та необґрунтованою, а в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення (а.с. 2-11).

Ухвалою суду від 24.09.2024 року поновлено позивачу пропущений строк для звернення до суду з позовною заявою про скасування постанови, визнавши причину пропуску поважною, відкрито провадження по справі, призначено судове засідання з розгляду справи.

03.10.2024 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позов, в якому вказує, що засідання адміністративної комісії при виконавчому комітеті Новоселівської сільської ради було призначено 31.08.2024 року о 10-00 год., у адміністративному будинку Новоселівської сільської ради про що було повідомлено всіх членів комісії та громадянку ОСОБА_1 телефоном, яка підтвердила свою присутність на засіданні. На засідання адміністративної комісії ОСОБА_1 не з`явилась, про об`єктивні причини неприбуття не повідомила, не надала заяву для перенесення засідання. Підстав вважати невірно складений протокол про адміністративне правопорушення та додані матеріали до нього , в адміністративної комісії не було, процесуальних та правових порушень у винесені постанові №28 від 31.08.2024 року у справі про адміністративне правопорушення не допущено, у зв`язку з чим позовні вимоги не підлягають задоволенню (а.с. 27-31).

22.10.2024 року до суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач вказує, що відповідач належних та допустимих доказів щодо її належного повідомлення про дату, час і місце засідання не надав та не спростував її твердження, існує невідповідність заповнених граф у першому та другому примірниках протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №029888, що свідчить про здійснені записи вже після отримання позивачем примірника протоколу та фальсифікацію матеріалів адміністративної справи. В матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які достовірні дані про те, що громадяни ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 дійсно є військовослужбовцями збройних сил України, про те, що були відібрані письмові пояснення у цих осіб позивача не повідомляли (а.с. 65-70).

Сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися.

Позивач прохала розглядати справу без її участі, про що вказала у відповіді на відзив (а.с. 70).

Від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності (а.с. 74).

У відповідності до ч.4 ст.229 КАС України, у зв`язку із неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі по тексту - КУпАП), адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Приписами статей 213, 215, 218, 288 КУпАП визначено, що справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад. Адміністративні комісії утворюються відповідними органами місцевого самоврядування у складі голови, заступника голови, відповідального секретаря, а також членів комісії. Порядок діяльності адміністративних комісій встановлюється цим Кодексом та іншими законодавчими актами України.

Адміністративні комісії при виконавчих органах сільських, селищних рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, частиною другою статті 156 КУпАП.

За частиною другою статті 156 КУпАП передбачена відповідальність за порушення працівником підприємства (організації) торгівлі або громадського харчування правил торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, а саме: торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у приміщеннях або на територіях, заборонених законом, або в інших місцях, визначених рішенням відповідного органу місцевого самоврядування як такі, де роздрібна торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння заборонена, або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння через торгові автомати чи особами, які не досягли 18-річного віку, а також продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, тютюнових виробів, електронних сигарет, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння особі, яка не досягла 18-річного віку, або продаж тютюнових виробів в упаковках, що містять менш як 20 сигарет або цигарок, чи поштучно (крім сигар), або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби, у вигляді накладення штрафу від чотирьохсот до восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тобто за вимогами частини другої статті 156 КУпАП передбачено відповідальність за торгівлю, зокрема, алкогольними напоями у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби.

У відповідності до частини дев`ятої статті 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР встановлено, що сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.

Поряд з цим, частиною першою статті 4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12 травня 2015 року № 389-VIII (далі Закон № 389-VIII) на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи військові адміністрації.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 8 Закону № 389-VIII в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема забороняти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, торгівлю зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.

Згідно частини першої статті 15 Закону № 389-VIII військові адміністрації у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України "Про оборону України", «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію"», «Про критичну інфраструктуру", цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Повноваження військових адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Дію воєнного стану продовжено Законами України по сьогоднішній день.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що у місцевостях, де введено воєнний стан, військовими адміністраціями на час воєнного стану виконуються повноваження органів місцевого самоврядування та ними може бути встановлене обмеження, в тому числі, щодо торгівлі алкогольними напоями.

На виконання приведених вище повноважень розпорядженнями Полтавської обласної військової адміністрації №555 від 16.08.2023 року «Про введення в дію рішення Ради оборони Полтавської області від 15 серпня 2023 року №47 «Про невідкладні заходи для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави» згідно якого , зокрема дозволено продаж будь-яких алкогольних напоїв закладами торгівлі та громадського харчування на території Полтавської області щоденно з 08:00 до 22:00 починаючи з 17.08.2023, з урахуванням заборони суб?єктам господарювання, що здійснюють свою діяльність у сфері реалізації алкогольних напоїв на продаж таких напоїв військовослужбовцям Збройних Сил України, Національної гвардії України, працівникам правоохоронних органів та працівникам/військовослужбовцям сектору безпеки і оборони України.

Таким чином, з 15.08.2023 року розпорядженням Полтавської обласної військової адміністрації на території Полтавської області заборонено суб`єктам господарювання, що здійснюють свою діяльність у сфері реалізації алкогольних напоїв на продаж таких напоїв військовослужбовцям Збройних Сил України .

За матеріалами справи, зокрема, з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 029888 від 05.08.2024 року вбачається, що 05.08.2024 року о 16-16 год. ОСОБА_1 , перебуваючи в АДРЕСА_1 , а саме у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » здійснила продаж алкогольних напоїв, пиво світле «Жигуліське» об`ємом 1,5 л міцністю 4,9 % - 2 пляшки гр. ОСОБА_4 , який перебував у військовій формі, чим порушила вимоги чинного законодавства і вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП (а.с. 45).

Постановою про накладення адміністративного стягнення № 28 від 31.08.2024 року, винесеною адміністративною комісією при виконавчому комітеті Новоселівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 156 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800,00 грн (а.с. 38).

Разом з тим, відповідно до статті 278 КпАП України орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ч. 1статті 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно статті 279 КпАП України розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Приписи статті 280 КпАП України визначають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому за правилами статті 281 КпАП України при розгляді колегіальним органом справи про адміністративне правопорушення ведеться протокол, в якому зазначаються: 1) дата і місце засідання; 2) найменування і склад органу, який розглядає справу; 3) зміст справи, що розглядається; 4) відомості про явку осіб, які беруть участь у справі; 5) пояснення осіб, які беруть участь у розгляді справи, їх клопотання і результати їх розгляду; 6) документи і речові докази, досліджені при розгляді справи; 7) відомості про оголошення прийнятої постанови і роз`яснення порядку та строків її оскарження.

Протокол засідання колегіального органу підписується головуючим на засіданні і секретарем цього органу.

Отже, положеннями КпАП України закріплено порядок і процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення, окремою стадією якої є, зокрема, розгляд клопотань особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У свою чергу законодавець прямо передбачив, що результати розгляду клопотань повинні бути зафіксовані у протоколі засідання колегіального органу з розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Указаним правам особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, кореспондує обов`язок органу, який здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення, забезпечити їх дотримання.

З аналізу наведених норм КпАП України слідує, що розгляд справи про адміністративне правопорушення та її вирішення повинно відбуватися в точній відповідності з законом та з дотриманням прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

З матеріалів справи слідує, що позивача не було належним чином повідомлено про дату, час та місце засідання адміністративної комісії згідно вимог ч. 1статті 277-2 КУпАП.

Тобто в ході розгляду справи порушено права позивача на захист, оскільки не було взято до уваги пояснення останньої, яка не прибула на засідання адміністративної комісії, у зв`язку з тим, що її було неповідомлено.

Дана обставина також підтверджується матеріали розгляду справи про адміністративне правопорушення, наданими відповідачем, в яких відсутнє належне повідомлення позивача про дату, час та місце засідання адміністративної комісії.

Окрім того, суд зазначає, що в матеріалах справи відсутній доказ придбання вказаних товарів зазначених у протоколі, зокрема відсутній касовий чек (фіскальний).

Натомість, фактом продажу алкогольних та тютюнових виробів є касовий чек, який видається кожному без винятку покупцеві. Зазначена позиція суду узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 23 квітня 2019 року у справі Ж1/81171217/16.

За таких обставин суд приходить до висновку, що позивач була притягнута до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, вчиненого за обставин, які викладені в оскаржуваній постанові за відсутності доказів вчинення адміністративного правопорушення, а саме - факту продажу 05.08.2024 року о 16:26 год. 2 пляшок пива світлого «Жигуліське» об`ємом 1,5 л міцністю 4,9 %.

Окрім того, не зазначено та не долучено докази щодо статусу особи гр. ОСОБА_4 як військовослужбовця, якому згідно протоколу ОСОБА_1 05.08.2024 року о 16-16 год. здійснила продаж алкогольних напоїв.

Також не зазначено процесуальний статус осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_5 , які надали письмові пояснення, на яких підставах вони приймали участь під час складення адміністративного протоколу, не долучено доказів в підтвердження цього.

Зазначені обставини не з`ясовано адміністративною комісією під час розгляду адміністративного матеріалу.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд виходить також з того, що постанова про притягнення особи до адміністративної відповідальності є офіційним документом рішенням суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, в якому, поміж іншого, має бути чітко зазначено опис обставин, установлених при розгляді справ та посилання на норму закону, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.12.2018 року у справі № 263/15738/16-а.

При цьому, сам по собі опис адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого порушення, а постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не може вважатися беззаперечним доказом наявності складу порушення, оскільки така по своїй правовій природі є рішенням суб`єкта владних повноважень щодо наслідків розгляду зафіксованого правопорушення, якому передує процедура його фіксування.

Таким чином, відповідачем не надано суду та не долучено до оскаржуваної постанови жодного доказу, який би свідчив про вчинення позивачем порушення правил дорожнього руху при винесенні оскаржуваної постанови.

На обов`язок та важливість доведення саме відповідачем як суб`єктом владних повноважень правомірності винесення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, правомірності та законності прийнятої постанови вказує Верховний Суд у постановах від 24 квітня 2019 року (справа №537/4012/16-а), від 08 листопада 2018 року (справа № 201/12431/16-а), від 15 листопада 2018 року (справа № 524/7184/16-а).

В той же час, матеріали справи не містять доказів, що відповідачем під час розгляду справи дотримано процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Підлягає врахуванню те, що особі, до якої застосовується адміністративне стягнення, повинно бути забезпечено право на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів та пояснень, можливості скористатись правовою допомогою адвоката.

Необхідно вказати, що таке порушення не можуть вважатися суто формальними, а є достатнім для судового захисту прав позивача шляхом скасування оскаржуваної постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки через ненадання відповідачем відповідних доказів, суд позбавлений можливості перевірки дотримання відповідачем законодавчо визначеної процедури прийняття рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, та відповідно правомірності і законності прийнятої постанови.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що вказані позивачем обставини в умовах недоведеності з боку суб`єкта владних повноважень дотримання останнім порядку притягнення до адміністративної відповідальності та відсутності доказів, які могли б спростувати такі доводи, безумовно свідчить про порушення відповідачем норм чинного законодавства, та ставить під сумнів правомірність винесеної постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із вимогами ч. 2ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого ним рішення, не довів правомірність винесення оскаржуваної постанови в справі про адміністративні правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем в порушення вимог ст.77 КАС України не надано доказів в підтвердження правомірності своїх дій при винесенні оскаржуваної постанови та вчинення позивачем адміністративного правопорушення , тому позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ст. 139 КАС України на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань підлягає стягненню судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 242, 244-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Адміністративної комісії при виконавчому комітеті Новоселівської сільської ради Полтавського району Полтавської області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову адміністративної комісії при виконавчому комітеті Новоселівської сільської ради Полтавського району Полтавської області №28 від 31 серпня 2024 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 156 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 6 800 грн.

Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 156 КУпАП закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Новоселівської сільської ради Полтавського району Полтавської області на користь позивача судовий збір у розмірі 605 грн. 60 коп. (шістсот п?ять гривень 60 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О. Г. Путря