Справа № 308/17967/24
Суддя: Голяна О. В.
Дата ухвалення: 2024-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

20.11.2024 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Маняка В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгороді клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в:

05.11.2024 року через підсистему «Електронний суд» позивачем ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кудіна М.Г., подано до суду адміністративний позов, який зареєстровано канцелярією суду 06.11.2023 року, до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить:

- поновити строк на подачу адміністративного позову, який був пропущений позивачем ОСОБА_1 з поважних причин;

- скасувати постанову від 28.09.2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП, винесену працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 , а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Процесуальні дії по справі.

06.11.2024 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області справу передано для розгляду судді Голяні О.В.

Ухвалою суду від 08.11.2024 року прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд адміністративної справи постановлено здійснювати за правилами ст. 286 КАС України. Витребувано з ІНФОРМАЦІЯ_1 належним чином посвідчену копію постанови від 28.09.2024 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП.

Заяви та клопотання.

Разом із позовною заявою заявлено клопотання про поновлення строку на подачу адміністративного позову, який був пропущений позивачем ОСОБА_1 з поважних причин. Клопотання обґрунтоване тим, що оскаржувану постанову ОСОБА_1 не отримував, така не була надана на письмові запити адвоката. У зв`язку з чим, на переконання представника позивача, причини пропуску строку звернення до суду являються поважними.

Позиції учасників справи.

Позивач, його представник в судове засідання не з`явилися, адвокат Кудіна М.Г. подала клопотання про проведення судового засідання у відсутності сторони позивача.

Відповідач в судове засідання явку уповноваженого представника не забезпечив, належним чином повідомлений про час, дату і місце судового засідання.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, які мають юридичне значення для вирішення клопотання про поновлення процесуального строку, суд встановив наступне.

Оскаржувана постанова датується 28.09.2024. Зі змісту спірної постанови вбачається, що т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_3 підполковник ОСОБА_2 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановив, що 28.09.2024 року о 10:52 год. ОСОБА_1 прибув до ІНФОРМАЦІЯ_3 в супроводі працівників Національної поліції, де було встановлено, що останній порушує ч. 6 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», згідно якої у період проведення мобілізації (крім цільової) громадяни України чоловічої статі віком від 18 до 60 років зобов`язані мати при собі військово обліковий документ та пред`явити його за вимогою уповноваженого представника територіального центру комплектування та соціальної підтримки або поліцейського, а також представнику Державної прикордонної служби України у прикордонній смузі, контрольованому прикордонному районі та на пунктах пропуску через державний кордон України.

Вказані обставини стали підставою для притягнення позивача ОСОБА_1 за частиною 3 статті 210-1 КУпАП на накладення штрафу в розмірі 17 000,00 грн.

28.08.2024 року позивач особисто отримав копію постанови №3759-1, що підтверджується його особистим підписом, в графі: «підпис особи, що притягається до адміністративної відповідальності».

16.10.2024 року через підсистему «Електронний суд» позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діяла адвокат Кудіна М., звертався до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про забезпечення доказів до подання позовної заяви у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_3 про скасування постанови накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, в якій просив суд витребувати докази, а саме: протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, складений ІНФОРМАЦІЯ_4 ; постанову про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , винесену ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 23.10.2024 року /справа №308/16952/24/ заяву адвоката Кудіної М.Г., яка діяла в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення доказів, подану до подання позовної заяви, у справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_3 про скасування постанови накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, залишено без руху.

05.11.2024 року через підсистему «Електронний суд» позивачем ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кудіна М.Г., подано до суду розглядуваний адміністративний позов, який зареєстровано канцелярією суду 06.11.2023 року.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості клопотання представника позивача, суд виходив із такого.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

У силу приписів ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Поняття "особа повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій, і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Суд вважає за необхідне зазначити, що в силу приписів статті 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Аналіз зазначених норм дає підстави судді дійти висновку, що строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення пов`язаний саме з датою винесення та/чи набрання такою постановою законної сили або з датою її отримання.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Слід зазначити, що пропуск строку, встановленого законодавством для звернення до суду з позовом, не є безумовною підставою для повернення позовної заяви або залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки, за наявності поважних причин його пропуску, такий строк може бути поновлено.

За змістом наведеної процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Зокрема, причини пропуску строку звернення до адміністративного суду можуть бути визнані судом поважними лише якщо відповідні обставини виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість подання позову у визначений законом строк, виникли протягом строку, який пропущено та підтверджується належними і допустимими доказами.

У силу положень ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд вказує, що предметом позовної заяви є скасування постанови про накладення на позивача адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП від 28.09.2024.

Для звернення до суду у справах про притягнення до адміністративної відповідальності встановлено десять днів з дня винесення відповідного рішення.

Як убачається із оскаржуваної постанови про адміністративне правопорушення, складеної відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУпАП, останній був повідомлений про складання відносно нього постанови про накладення адміністративного правопорушення 28.09.2024, так як в постанові наявний особистий підпис останнього про отримання оскаржуваної постанови. Крім того, 17.10.2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діяла адвокат Кудіна М.Г., звертався до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з заявою про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

Таким чином, першим днем 10-денного строку на оскарження спірної постанови є 30.09.2024, оскільки 28.09.2024 року і 29.09.2024 року, є вихідними днями (субота й неділя відповідно). У свою чергу, останнім днем означеного строку є 09.10.2024 року.

Між тим, до суду позивач звернувся лише 05.11.2024, тобто з пропуском 10-денного строку.

Суд зазначає, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводити обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку звернення до суду. Особа, яка заявляє клопотання, згідно з ч. 1ст. 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами. Підстави пропуску строку можуть бути визнані судом поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання адміністративного позову.

Посилання адвоката на те, що ОСОБА_1 фактично не отримав оскаржувану постанову, а отримав лише реквізити для сплати штрафу, як поважні причини пропуску строку звернення до суду, суд вважає необґрунтованими, так як ОСОБА_1 про винесення постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності стало відомо 28.09.2024, можливість своєчасного звернення до адміністративного суду з даним позовом залежала виключно від волевиявлення самого позивача, тобто мала суб`єктивний характер.

Направлення адвокатських запитів з метою збирання доказів не може бути підставою для штучного збільшення строку звернення до суду порівняно зі встановленим КАС України, оскільки позивач не був позбавлений можливості одночасно із зверненням до суду подати клопотання про витребування доказів, необхідних для розгляду справи.

Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення ОСОБА_1 до суду з позовом, надано не було, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання поважними причини строку звернення до суду, а тому розглядуване клопотання про поновлення строку звернення до суду задоволенню не підлягає.

Наслідки пропуску строку звернення визначені у статті 123 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з частиною 4 статті 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (частини третя та четверта статті 123 КАС України).

Суд при розгляді вказаного питання враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 11.02.2021 у справі №140/2046/19.

Відповідно до частини 13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Зважаючи на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для подання заяви про поновлення строку звернення до суду, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Керуючись статтями 123, 161, 169, 171, 248, 256, 294 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

Підстави пропуску строку звернення до суду вказані у заяві про поновлення строку звернення до суду визнати неповажними.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, скерувавши на адресу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Відповідно до частини 15 статті 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, ухвалене за результатами розгляду справи.

Суддя Олена ГОЛЯНА