Справа № 520/23694/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-11-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

20 листопада 2024 року справа № 520/23694/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Григоров Д.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба (вул. Сумська, буд. 77/79, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61023, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба з адміністративним позовом в якому просив:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба суму у розмірі 878986 грн. 87 коп. на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання.

Ухвалою суду від 05.09.2024р. відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін. Ухвалою суду від 06.11.2024р. позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме: надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку, з наданням належних доказів цього.

Представником позивача до суду 13.11.2024р. надано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, згідно якої він просив вважати причину пропуску процесуального строку поважною та поновити пропущений строк.

В обґрунтування заяви представник позивача посилався на уведення в Україні воєнного стану, який вплинув на можливість позивача вчасно звернутися до суду, зокрема, обстріли міста Харків, перебої з електропостачанням та доступом до мережі Інтернет. Також зазначав, що представники фінансово-економічної та юридичної служби розсереджені по країні і перебувають в тимчасових місцях дислокації, в тому числі в місті Харкові, що ускладнює звернення до суду.

Представником відповідача - адвокатом Шафоростовим В.О. до суду 13.11.2024р. надано заперечення на заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Дослідивши подану заяву та заперечення проти неї суд вважає викладені представником відповідача доводи такими, що не свідчать про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду, а також дотримання такого строку.

Суд зазначає, що при визначенні поважності причин пропуску строку звернення до суду слід виходити, зокрема, з правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 31.05.2023р. у справі № 160/9356/22, згідно якої поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Також Верховний Суд зазначив, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Аналізуючи доводи, наведені заявником, стосовно уведення в Україні воєнного стану, суд констатує, що питання щодо поновлення строку звернення до суду у випадку його пропуску з причин пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні було предметом дослідження Верховним Судом, зокрема у постановах від 04.04.2023р. у справі № 140/1487/22, від 23.01.2023р. у справі № 496/4633/18, від 23.12.2022р. у справі № 760/5369/19, від 29.09.2022р. у справі № 500/1912/22, від 02.06.2022р. у справі у №757/30991/18-а.

Так, у вищевказаних постановах Верховний Суд зазначив, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

У постанові Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 Верховний Суд наголосив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Проте, необхідно зазначити, що позивачем не надано жодного доказу на обґрунтування доводів поданої заяви. Доводи представника про те, що ці докази мають гриф "для службового користування" суд сприймає критично та зауважує, що документи з таким грифом приймаються судами та долучаються до матеріалів адміністративних справ в загальному порядку. Що стосується документів з грифом "таємно", на чому наголошував представник позивача, то останній не був позбавлений можливості клопотати перед судом про передачу цієї адміністративної справи на розгляд судді Харківського окружного адміністративного суду, який має відповідний дозвіл на поводження з документами, які мають гриф "таємно" та розглядові справи в закритому режимі.

При цьому, суд враховує те, що позивач в період дії воєнного стану в Україні звертався до Харківського окружного адміністративного суду з аналогічними позовними вимогами по відшкодуванню витрат, пов`язаних з утриманням курсантів в університеті. Тобто, позивач мав можливість на подання такого позову.

Щодо доводів заявника про відсутність можливості вчасно опрацювати, зібрати документи, підготувати та подати адміністративний позов до суду через перебої в роботі мережі Інтернет, у зв`язку з систематичним відключенням електроенергії, суд вказує, що до суду позивач звернувся 22.08.2024р., що підтверджено відбитком штемпеля суду на примірнику позовної заяви. При цьому, позивачем не надано до суду доказів, що у період з червня по липень 2024 року за місцем його розташування відключення електроенергії мали такий тривалий характер, що упродовж зазначеного періоду позивач не мав можливості підготувати позовну заяву, як він про це зазначає. Подання електроенергії за графіком, зокрема, періодичність та тривалість відключень електропостачання, позивачем також належними доказами не доведено.

Інших доводів на обґрунтування своєї позиції з цього приводу позивач в поданій до суду заяві не наводив, з чого слід зробити висновок, що несвоєчасне звернення до суду обумовлено суб`єктивними причинами, які пов`язані з організацією внутрішньої діяльності структурних підрозділів позивача, проте не мають непереборного характеру.

Стосовно посилань на те, що відповідач не оскаржував наказ про відрахування (звільнення), суд зауважує, що вказаний наказ та відносини, пов`язані з його виданням не є предметом спору у цій справі та на питання дотримання строку звернення до суду в цій справ не впливають.

Таким чином, суд доходить висновку, що підстави, викладені в заяві про поновлення процесуального строку є неповажними.

Згідно ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 248, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Визнати підстави, викладені в заяві представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду неповажними.

Адміністративний позов Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Д.В. Григоров