Справа № 280/1273/24
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2024-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

12 листопада 2024 року м. Дніпросправа № 280/1273/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Лукманової О.М., Олефіренко Н.А.,

секретар судового засідання Бендес А.Г.

за участі представника позивача Кравченко Сергія Івановича,

представника відповідача Жовтоножко Дмитра Федоровича,

розглянувши в режимі відеоконференції в залі суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06.06.2024 року (головуючий суддя Сацький Р.В.)

в адміністративній справі №280/280/1273/24 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до відповідача Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання дій протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , звернувся 20.05.2021 до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, просив:

визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6 про застосування штрафу в розмірі 50% від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн.;

- податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року № 6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг;

- податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу 6 800грн. згідно ЗУ "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального";

- податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу 153 253,40 грн. згідно ЗУ "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального".

В позові позивач вказує про відсутність підстав для винесення вказаних податкових повідомлень-рішень.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 06.06.2024 року задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано Податкове повідомлення - рішення від 06.11.2023 року №6 про застосування штрафу в розмірі 50% від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн в частині застосованого штрафу 123,02 грн.

Визнано протиправним та скасовано Податкове повідомлення - рішення від 06.11.2023 року №6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн. за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в повному обсязі.

Визнано протиправним та скасовано Податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу 153 253,40 грн, згідно ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального» в повному обсязі.

В іншій частині позовні вимоги залишено без задоволення.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що порушення строку давності не відбулося, оскільки штрафні санкції нараховані на податкові накладні, які є незареєстрованими на момент проведення перевірки. Натомість дійшов висновку щодо незаконності застосування штрафу в сумі 123,02 грн, за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, обов`язок в реєстрації якої виник в період мораторію.

Щодо застосування штрафу за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в сумі 24 649,46 грн. згідно Податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6, суд першої інстанції вказав що зміст Акту перевірки і Таблиця розбіжностей не містить ідентифікуючих даних за який товар не проведена реєстрація розрахункової операції через РРО. Зазначив, що Відповідачем не надано належних та допустимих доказів, що суми які надійшли Позивачу по еквайрингу в період з 01.01.2022 по 26.12.2022 без застосування належним чином зареєстрованого РРО є сумами які надійшли від реалізації підакцизної продукції, відтак дійшов висновку, що є незаконним застосування до ФОП ОСОБА_1 штрафну за порушення яке не зазначено в Акті перевірки. Натомість порушення відображене в Акті перевірки звільняється від відповідальності в силу положень п. 12 розділу ІІ Прикінцевих положень Закон про РРО № 265.

Щодо Податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу 6 800грн. за здійснення реалізації алкогольних напоїв в заборонений час доби в 2022 році, за що передбачена відповідальність згідно абз. 14 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального», то суд першої інстанції зазначив, що продаж Позивачем алкогольних напоїв у заборонений був системним, час та кількість операцій наведені в Таблиці на сторінках 73-77 Акту перевірки, тому вимоги Позивача про скасування Податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу 6 800грн. не підлягають задоволенню.

Щодо Податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу 153 253,40 грн. за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразку, за що передбачена відповідальність згідно абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального», то суд зауважив що кожна пляшка містить на собі декілька штрих кодів, які можуть бути зчитані сканером, зокрема штриховий код товару (виробника) та штриховий код акцизної марки. Вказав, що в Акті перевірки по Коньяку Шустов зазначено акцизну марку з номером , але це відповідає першим десяти цифрам штрихового коду коньяків Шустов різної марки та ємкості на фото наданих Позивачем в якості доказу. що таке відображення виникло у зв`язку з тим, що штрих код марки містить 10 цифр, а штрих код товару 13 цифр, перші з яких захвачував сканер, При цьому майже для більшості видів алкогольної продукції однієї торгової марки алкогольних напоїв, перші десять цифр штрих коду є ідентичними. За таких обставин, дані Серії та номеру МАП (марки акцизного податку) в Таблиці наведеній на стор. 78-103 Акту перевірки не відноситься до акцизної марки, а є штрих кодом або частиною штрих коду товару. Відповідно дана обставина, може свідчити виключно про невідповідність програмування, а саме відсутність обов`язкового реквізиту в чеку РРО: цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку, а не реалізацію немаркованої продукції. Зазначив, що законодавець окремо розділив застосування штрафних санкцій за продаж алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, який встановлюється шляхом безпосереднього виявлення таких напоїв та відсутність реєстрації акцизної марки в РРО, який виявляється шляхом перевірки даних чеків РРО по реалізації такої продукції. Натомість застосування штрафних санкцій в спірному податковому повідомленню-рішенню від 06.11.2023 року № 1 здійснено з посиланням на абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального», тобто на порушення, яке не підтверджується дійсними обставинами та матеріалами перевірки. Зауважив, що Акт перевірки містить два взаємо виключаючи висновки. А саме розділ 2.12, який не містить даних з розбіжностей по придбанню та реалізації підакцизної продукції. І розділ 2.15 Акту перевірки де здійснено посилання на реалізації неіснуючої підакцизної продукції на суму 153 253,40 грн., відтак суд першої інстанції дійшов висновку про визнання незаконним та скасування Податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу 153253,40 грн в повному обсязі.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позову та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Вказує, що перевіркою встановлено, що ФОП ОСОБА_1 протягом періоду з 01.01.2022 по 26.12.2022 отримано грошових коштів на розрахунковий рахунок від продажу товару кінцевому споживачу за допомогою еквайрингу (кошти з призначенням еквайринг) на загальну суму 16 571,97 грн, без проведення операцій з розрахунків, через розрахункові реєстратори операцій, згідно таблиці. Податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6 містить посилання як підставу застосування штрафу на порушення п. 1, п. 2. ст. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» в частині незастосування РРО та не проведення розрахункових операцій на повну суму покупки через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів у періоді, що перевірявся на суму 16 571,97 грн. в частині реалізації саме підакцизної групи товарів.

Щодо реалізації алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка на загальну суму 76626,70 грн., зазначено, що маркування алкогольних напоїв здійснюється відповідною маркою в залежності від виду продукції, міцності та об`єму тари, а марки акцизного податку унікальні і не можуть дублюватись на інших пляшках алкогольних виробів. В ході аналізу інформаційної бази ДПС України, на яку надходять електронні копії розрахункових документів, встановлено, що у період ФОП ОСОБА_2 через РРО моделі DATECS FP-101 SMART фіскальний номер , заводський номер НОМЕР_1 та через РРО моделі DATECS FP-101 SMART фіскальний номер , заводський номер СП801200234 у фіскальних чеках зазначено інформацію одних й тих же номерів та серій марок акцизного податку декілька разів: 61 МАП від двох до ста дев`яносто семи разів (перелік наведено на сторінках 78-107 акту від 09.10.2023 №6040/08-01-24-06/). Оскільки маркування алкогольних напоїв здійснюється відповідною маркою в залежності від виду продукції, міцності та об`єму тари, а марки акцизного податку унікальні і не можуть дублюватись на інших пляшках алкогольних виробів, то ФОП ОСОБА_2 реалізовано алкогольні напої без марок акцизного податку встановленого зразка на суму на суму 76626,70 грн., чим порушено ст. 226 Податкового кодексу України та ст. 11 Закону України „Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального від 19.12.1995 року №481/95-ВР. Відповідальність за зазначене порушення визначена статтею 17 Закону України №481/95-ВР, а саме: до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка із розрахунку 76626,70 грн. х 200 % вартості товару, але не менше 17000 гривень (абз.20 ч.2 ст.17 ЗУ №481/95-ВР). За результатами перевірки ФОП ОСОБА_2 , матеріали якої оформлено актом від 09.10.2023 №6040/08-01-24-06/, з урахуванням розгляду заперечень та надання відповіді платнику від 06.11.2023 №44861/6/08-01-24- 06-03, прийнято податкові повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафних (фінансових) санкцій в розмірі 153253,40грн. за платежем «Штрафні санкції, що застосовуються відповідно до Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка із розрахунку 76626,70 грн. х 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень, оскільки маркування алкогольних напоїв здійснюється відповідною маркою в залежності від виду продукції, міцності та об`єму тари, а марки акцизного податку унікальні і не можуть дублюватись на інших пляшках алкогольних виробів.

У судовому засіданні представник позивача проти апеляційної скарги заперечив. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача свою позицію, викладену в апеляційній скарзі, підтримав. Просить рішення суду першої інстанції в частині задоволених вимог скасувати та в цій частині відмовити в задоволенні позову.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції виходить з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що Позивач, ОСОБА_1 , зареєстрований як суб`єкт підприємницької виконавчим комітетом Запорізької міської ради 19.03.1996. Як підприємець здійснює діяльність з роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами,

Відповідно до затвердженого плану-графіку проведення документальних планових перевірок суб`єктів господарювання на 2023 рік ГУ ДПС у Запорізькій області винесено Наказ №1578-п від 01.09.2023 про проведення документальної планової виїзної перевірки ФОП ОСОБА_1 за період господарської діяльності з 01.01.2017 по 31.12.2022.

Перевірка призначена відповідно до пп. 69.35 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України, а саме як платника податків, що здійснюють діяльність у сфері виробництва та/або реалізації підакцизної продукції (відповідно до змін внесених до Податкового кодексу України № 3454-ІХ від 09.11.2023).

На підставі Наказу №1578-п від 01.09.2023 в період з 12.09.2023 по 25.09.2023 проведено перевірку Позивача за результатами якої складено Акт про результати документальної планової виїзної перевірки фізичної особи підприємця ОСОБА_1 за період з 01.01.2017 по 31.12.2022 з метою перевірки питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, виконання вимог валютного та іншого законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 09.10.2023 № 6040/08-01-24-06-.

Акт планової перевірки від 09.10.2023 №6040/08-01-24-06- отримано Позивачем поштою 11.10.2023 року.

У висновках Акту перевірки зазначено, що ФОП ОСОБА_1 порушено вимоги:

- п. 201.1, п. 201.10 ст. 201 Податкового Кодексу України - платником не зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підлягають обов`язковій реєстрації у період з 01.01.2017 по 31.12.2022 на суму ПДВ 475 907,38 грн, в т.ч. у січні 2017 р. на суму 13 383 грн, у лютому 2017 р. на суму ПДВ 11 434 грн, у березні 2017 р. на суму ПДВ 16 193 грн, у квітні 2017 р. на суму ПДВ 17 342 грн, у травні 2017 р. - на суму ПДВ 19 360 грн, у червні 2017 р. на суму ПДВ 17 029 грн, у липні 2017 р. на суму ПДВ 14 142 грн, у серпні 2017 р. на суму ПДВ 15 271,0 грн, у вересні 2017 р. на суму ПДВ 14 910 грн, у жовтні 2017 р. на суму ПДВ 8894 грн, у листопаді 2017 р. на суму ПДВ 13 364 грн, у грудні 2017 р. на суму ПДВ 16 070 грн, у січні 2018 р. на суму ПДВ 13 821 грн, у лютому 2018 р. на суму ПДВ 13 936 грн, у березні 2018 р. на суму ПДВ 16 161 грн, у квітні 2018 р. на суму ПДВ 17 524 грн, у травні 2018 р. на суму ПДВ 21 664 грн, у червні 2018 р. на суму ПДВ 21 694 грн, у липні 2018 р. на суму ПДВ 22 487 грн, у серпні 2018 р. на суму ПДВ 24 151 грн, у вересні 2018 р. на суму ПДВ 19 847 грн, у жовтні 2018 р. на суму ПДВ 11 615,33 грн, у листопаді 2018 р. на суму ПДВ 17 875 грн, у грудні 2018 р. на суму ПДВ 16162 грн, у січні 2019 р. на суму ПДВ 18 472,83 грн, у лютому 2019 р. на суму ПДВ 18 984 грн, у березні 2019 р. на суму ПДВ 19 509 грн, у квітні 2019 р. на суму ПДВ 21 789,33 грн, за січень 2022 р. в сумі 70 грн, за лютий 2022 р. в сумі 14 грн, за квітень 2022 р. в сумі 162 грн, за травень 2022 р. в сумі 149 грн, за червень 2022 р. в сумі 45 грн, за липень 2022 р. в сумі 176 грн, за серпень 2022 р. в сумі 353 грн, за вересень 2022 р. в сумі 212 грн, за жовтень 2022 р. в сумі 175 грн, за листопад 2022 р. в сумі 1451 грн, за грудень 2022 р. в сумі 16 грн;

- п. 1, п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 06.07.1995 в частині незастосування реєстратора розрахункових операцій та не проведення розрахункових операцій на повну суму покупки через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій у періоді, що перевірявся на суму 16 571,97 грн;

- ч. 9 ст. 153 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 19.12.1995 року № 481/95-ВР, п. 2 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 11.03.2022 № 3 (зі змінами), п. 2 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 07.05.2022 № 34, п. 2 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 01.06.2022 №45, п.1 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 18.06.2022 № 65, п. 2 наказу голови обласної державної адміністрації «Про заборону торгівлі алкогольними напоями на території Запорізької області» від 30.06.2022 № 92, в частині реалізації алкогольних напоїв в заборонений час доби в об`єкті торгівлі (магазин) за адресою: м. Запоріжжя, вул. Товариська, буд. 37./А (реєстратор розрахункових операцій моделі ОАТЕС8 РР-101 8МАКТ фіскальний номер , заводський номер АТ401202979);

- ст. 11 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 19.12.1995 року № 481/95-ВР, ст. 226 Податкового кодексу України, а саме: реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка на загальну суму 76 626,70 грн, оскільки маркування алкогольних напоїв здійснюється відповідною маркою в залежності від виду продукції, міцності та об`єму тари, а марки акцизного податку унікальні і не можуть дублюватись на інших пляшках алкогольних виробів.

23.10.2023 Позивач подав до ГУ ДПС у Запорізькій області Заперечення на Акт перевірки.

На підставі висновків акту перевірки відповідачем сформовані податкові повідомлення-рішення від 06.11.2023 року:

- №6 про застосування штрафу в розмірі 50 % від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн;

- №6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг;

- №1 про застосування штрафу 6800грн. згідно ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального»;

- №1 про застосування штрафу 153 253,40 грн, згідно ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального».

Позивач скористався процедурою адміністративного оскарження шляхом подання 17.11.2023 адміністративної скарги до ДПС України.

На подану адміністративну скаргу Позивач 24.01.2024 отримав від ДПС України Рішення про результати розгляду скаргу №837/6/99-00-06-01-03-06 від 12.01.2024, яким відмовлено в задоволенні скарги щодо податкових повідомлень-рішень від 06.11.2023 року №6, №6, №1, №1.

Позивач вважає протиправними зазначені податкові повідомлення-рішення.

Суд першої інстанції позов задовольнив частково.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Податкового кодексу України, Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 19.12.1995 року № 481/95-ВР, Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 06.07.1995.

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі також ПК України, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Предметом спору у даній справі є протиправність/правомірність податкових повідомлень-рішень від 06.11.2023 року №6, №6, №1, №1.

При цьому суд першої інстанції визнав протиправним та скасував податкові повідомлення-рішення від 06.11.2023 року

№6 про застосування штрафу в розмірі 50% від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн. в частині застосованого штрафу 123,02 грн.

№6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн. за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг в повному обсязі.

№1 про застосування штрафу 153 253,40 грн, згідно ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального» в повному обсязі.

Саме в частині задоволення позовних вимог відповідач оскаржує рішення суду першої інстанції.

Водночас, в апеляційній скарзі відповідач не зазначає будь-яких мотивів, аргументів, доводів та доказів щодо скасування рішення суду першої інстанції відносно податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6 в частині застосованого штрафу на суму 123,02 грн.

Згідно частини 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог та скасування податкового повідомлення рішення №6 в частині застосованого штрафу 123,02 грн., колегія суддів апеляційної інстанції виходить з наступного.

На сторінці 59 Акту перевірки зазначено, що згідно проведеного аналізу єдиного реєстру податкових накладних за період з січня 2017 р. по квітень 2019 р. та наданих під час перевірки первинних документів (видаткових накладних та фіскальних чеків) встановлено, що ФОП ОСОБА_1 отримував дохід від контрагентів-покупців (кінцевий споживач) через РРО та розрахунковий рахунок, однак не виписував та не зареєстрував в ЄРПН податкові накладні на загальну суму 2 379 530,67 грн, сума ПДВ незареєстрованих податкових накладних становить 475 907,38 грн. (а.с. 90 т.1)

Вказане порушення стало підставою винесення податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6 про застосування штрафу в розмірі 50% від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн. (а.с.21-22 т.1).

Суд першої інстанції скасовуючи податкове повідомлення рішення №6 в частині штрафу в сумі 123,02 грн. зазначив, що погоджується з доводами Позивача, щодо незаконності застосування штрафу в сумі 123,02 грн, за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, обов`язок в реєстрації якої виник в період мораторію.

Зокрема, суд першої інстанції вказав, що Законом про внесення змін до Податкового кодексу № 2260-ІХ від 12.05.2022 внесено зміни до п. 69 та встановлено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з Податковим кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених пп. 112.8.9 п. 112.8 ст.112 Податкового кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію застосування штрафних санкцій на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину не застосовуються.

Суд першої інстанції також зазначив, що дані норми з 27.05.2022 зупинили дію карантинного мораторію, який діяв з 01.03.2020 відповідно до п. 52-1 та забороняв податковим органам застосовувати до платника податку штрафи за несвоєчасність реєстрації податкових накладних.

Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для скасування податкового повідомлення рішення №6 в частині застосованого штрафу в сумі 123,02 грн., виходячи з того, що матеріалами справи підтверджується, що позивач в період з 31.01.2017 по 31.12.2022 не виписав, не склав та не зареєстрував в ЄРПН податкові накладні за вказаний період (а.с.23-24 т.1).

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Отже, позивачем порушено пункт 201.1 статті 201 ПК України, а саме не складено податкові накладні за період з 31.01.2017 по 31.12.2022.

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (п. 201.10 ст. 201 ПК України).

Матеріалами справи підтверджується, що позивач не виконав свій обов`язок в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних з урахуванням граничних строків.

Суд першої інстанції зазначив, що Відповідач застосував до Позивача штраф в сумі 123,02 грн за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних обов`язок по реєстрації яких виник в період з 31.01.2022 по 30.04.2022. Тобто в період, який діяв мораторій на застосування штрафних санкцій.

Водночас, колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що планова перевірка відбулася 09.10.2023 року (дата складання акту перевірки).

Однак станом на дату складання акту перевірки податкові накладні так і не були зареєстровані позивачем в ЄРПН.

При цьому, карантин, що встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 - припинено 30.06.2023.

Так, Постановою КМУ від 27.06.2023 р. № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» - відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2

Натомість, станом на дату складання акту перевірки №6040/08-01-24-06- від 09.10.2023 податкові накладні так і не були зареєстровані позивачем в ЄРПН.

Пункт 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України встановлює, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в «Єдиному реєстрі податкових накладних» (крім податкової накладної / розрахунку коригування, складеної:

1) на операції з постачання товарів / послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість;

2) на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою;

3) відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» «г» цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;

4) відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;

5) відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) - тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Оскільки матеріалами справи підтверджується, що позивачем не були зареєстровані податкові накладні у строк реєстрації на 366 і більше календарних днів, то відповідач дійшов правильного висновку про застосування до позивача штрафу в розмірі 50% від суми незареєстрованих податкових накладних у сумі 237 953,69 грн. (а.с. 23-24 т.1).

Таким чином, рішення суду першої інстанції щодо скасування податкового повідомлення рішення №6 в частині застосованого штрафу в сумі 123,02 грн. підлягає скасуванню, та в цій частині в задоволенні позову слід відмовити.

Щодо висновків суду першої інстанції відносно скасування податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн. за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР.

Перевіркою встановлено, що ФОП ОСОБА_1 порушено п. 1, п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95-ВР в частині реалізації підакцизної групи товарів, незастосування реєстратора розрахункових операцій та не проведення розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій протягом 2022 року на суму 16 571,97 грн

Так, відповідач зазначає, що протягом періоду з 01.01.2022 по 26.12.2022 позивачем отримано грошових коштів на розрахунковий рахунок від продажу товару кінцевому споживачу за допомогою еквайрингу (кошти з призначенням еквайринг) на загальну суму 16571,97 грн, без проведення операцій з розрахунків, через розрахункові реєстратори операцій, згідно таблиці.

При цьому, позивач зазначає, що акт перевірки не містить даних про не реєстрацію в РРО саме підакцизних товарів, також позивач зазначає, що ним в більшості здійснювалася торгівля продуктами харчування, що не відносяться до підакцизної групи.

Також позивач зазначає, що Законами України № 2181 та № 2120 з 17.03.2022 доповнено Закон України №265/95-ВР пунктом 12 розділу ІІ Прикінцевих положень, яким встановлено тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, санкцій за порушення вимог цього Закону не застосовуються, крім відповідальності за порушення порядку здійснення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що пунктом 12 розділу ІІ Прикінцевих положень Закону України №265/95-ВР встановлено, що суб`єкти господарювання звільняються від відповідальності за порушення вимог цього Закону, вчинені ними у період з 1 січня 2022 року до 1 жовтня 2023 року, крім відповідальності за порушення порядку здійснення розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів, здійснення діяльності з купівлі/продажу іноземної валюти, діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор.

Отже, для правильного вирішення даного спору слід встановити, чи здійснені позивачем розрахункові операції при продажу підакцизних товарів.

Водночас, колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6 містить посилання як підставу застосування штрафу на порушення п. 1, п. 2. ст. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» в частині незастосування РРО та не проведення розрахункових операцій на повну суму покупки через зареєстрований, опломбований у встановленому порядку та переведений у фіскальний режим роботи реєстратор розрахункових операцій з роздрукуванням відповідних розрахункових документів у періоді, що перевірявся на суму 16 571,97 грн. в частині реалізації саме підакцизної групи товарів (а.с. 26-26 т.1).

При цьому, в акті перевірки зазначено, що в періоді, що перевірявся позивач здійснював роздрібну торгівлю алкогольними та тютюновими виробами в об`єкті торгівлі (магазин) за адресою АДРЕСА_1 , на підставі отриманих ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та / або тютюновими виробами (а.с. 103 т.1).

Крім того, в акті перевірки міститься інформація, що в період з 11.03.2022 по 31.12.2022 дійсно були реалізовані алкогольні напої (т.т підакцизні товари), що підтверджується даними реєстратору розрахункових операцій моделі DATECS FP -101 SMART фіскальний номер , заводський номер НОМЕР_1 , що зареєстрований за ФОП ОСОБА_1 (а.с. 104-108, 109-138 т.1).

При цьому матеріали справи не містять доказів, що позивачем при порушенні правил використання реєстратору розрахункових операцій були здійснені інші операції, а саме щодо продажу не підакцизних товарів.

Як наслідок, щодо позивача може бути застосована відповідальність за порушення вимог Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР, оскільки матеріалами справи підтверджено, що позивач протягом 2022 року здійснив розрахункові операцій з продажу підакцизних товарів (т.т. п. 12 розділу ІІ Прикінцевих положень Закону України №265/95-ВР не звільняє позивача від відповідальності).

Отже, відповідач при формуванні податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6 про застосування штрафу в сумі 24 649,46 грн за порушення законодавства про патентування, за порушення норм регулювання обігу готівки та про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг діяв у відповідності до норм податкового законодавства.

Таким чином рішення суду першої інстанції в частині задоволення позову щодо податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №6 про застосування штрафу в сумі 24649,46 грн. підлягає скасуванню. В цій частині в задоволенні позову слід відмовити.

Стосовно висновків суду першої інстанції відносно скасування податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу в розмірі 153 253,40 грн., колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Позивач щодо податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу в розмірі 153 253,40 грн. зазначає, що до нього були застосовані штрафні санкції за не існуюче порушення, яке не підтверджене фактичними обставинами.

При цьому відповідач зазначає, що позивачем було реалізовано алкогольні напої без марок акцизного податку на загальну суму 76626,70грн. Вказує, що маркування алкогольних напоїв здійснюється відповідною маркою в залежності від виду продукції, міцності та об`єму тари. Марки акцизного збору унікальні і не можуть дублюватися на інших пляшках алкогольних виробів.

Колегія суддів апеляційної інстанції надаючи оцінку зазначеним правовідносинам бере до уваги, що за реалізацію алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразку, передбачена відповідальність згідно абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального».

При цьому, на сторінці 78-107 Акта перевірки (розділ 2.15) зазначено, що в ході аналізу інформаційної бази ДПС України, на яку надходять електронні копії розрахункових документів, встановлено, що ФОП ОСОБА_1 , через РРО у фіскальних чеках зазначено інформацію одних й тих же номерів та серій марок акцизного податку декілька разів в період 2022 рік на загальну суму 76 626,70 грн.

Відповідач, в Акті перевірки робиться висновок про реалізацію Позивачем алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразку, що є порушенням ст. 11 Закону України „Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального від 19.12.1995 року №481/95-ВР (зі змінами), ст. 226 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-УІ (зі змінами), а саме:

реалізація алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка на загальну суму 76 626,70 грн, оскільки маркування алкогольних напоїв здійснюється відповідною маркою в залежності від виду продукції, міцності та об`єму тари, а марки акцизного податку унікальні і не можуть дублюватись на інших пляшках алкогольних виробів.

Абзацом 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального» встановлено, що до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі:

- виробництва та/або зберігання, та/або транспортування, та/або реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими паперовими марками акцизного податку, - 200 % вартості товару (продукції), але не менше 17000 гривень.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що відсутність штрих коду акцизної марки в чеку РРО не є достатнім та належним доказом реалізації Позивачем алкогольних напоїв без марок акцизного збору, оскільки порушення змісту розрахункових документів є окремим порушення за яке передбачена відповідальність згідно ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». В свою чергу, Відповідач не надав належних доказів реалізації Позивачем алкогольних напоїв саме без марок акцизного збору і дана обставина не може ґрунтуватись на припущеннях.

Натомість, суд апеляційної інстанції не може погодитися з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову в цій частині.

Так, згідно стаття 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року №265/95-ВР із змінами та доповненнями (далі - Закон № 265) суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції, зокрема, зобов`язані:

- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій (далі РРО) або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні РРО (далі ПРРО) зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених Законом № 265, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок (далі - РК);

- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї РРО чи дисплеї пристрою, на якому встановлений ПРРО QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

- проводити розрахункові операції через РРО та/або ПРРО для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду підакцизної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

При цьому, розрахунковий документ це документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених Законом № 265, зареєстрованим у встановленому порядку РРО або ПРРО, чи заповнений вручну (ст. 2 Закону 265).

Форма та зміст розрахункового документа встановлені Положенням про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13 (із змінами, внесеними наказами Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306 та від 08.06.2021 №329) (Положення №13).

Пунктом 2 розд. ІІ Положення № 13 встановлено, що фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 (додаток 1 до Положення № 13) має містити обов`язкові реквізити, зокрема, такі як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9 фіскального касового чека).

Установлені в Положенні № 13 вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (п. 3 розд. І Положення № 13).

За порушення цих вимог передбачено відповідальність у вигляді фінансової санкції згідно з п. 1 ст. 17 Закону № 265 у разі встановлення протягом календарного року в ході перевірки факту, зокрема, невидачі (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання РК на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання за рішенням контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у розмірі:

- 100 відс. вартості проданих з порушеннями, встановленими п. 1 ст. 17 Закону № 265, товарів (робіт, послуг) за порушення, вчинене вперше;

- 150 відс. вартості проданих з порушеннями, встановленими п. 1 ст. 17 Закону № 265, товарів (робіт, послуг) за кожне наступне вчинене порушення.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що пункт 1 статті 17 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання таких обов`язків:

1) непроведення розрахункової операції через РРО;

2) проведення розрахункової операції через РРО, однак, на неповну суму покупки;

3) невидача відповідного (тобто такого, що відповідає вимогам щодо форми і змісту) розрахункового документа.

При цьому, Положенням №13 визначено форми і зміст розрахункових документів / електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту:

продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг.

Згідно з пунктом 1 розділу I Положення розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію з розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на надані такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Відповідно до пункту 1 розділу II Положення фіскальний касовий чек на товари (послуги) (фіскальний чек) - розрахунковий документ / електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги).

Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до цього Положення.

За пунктом 2 розділу II Положення визначено обов`язкові реквізити фіскального касового чека на товари (послуги), зокрема, фіскальний касовий чек на товари (послуги) має містити:

код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД(рядок 7),

цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).

Тобто, у розрахункових документах, які створюється реєстратором розрахункових операцій/програмних при проведенні розрахункових операцій з продажу підакцизних товарів, має відображатися такий обов`язковий реквізит, як «код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД» та «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої».

Отже, «код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД» та «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої» є обов`язковими реквізитами, що зазначається в розрахункових документах.

Відповідно до пункту 3 розділу І Положення установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів.

У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не приймається як розрахунковий.

Отже, Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР встановлює безпосередній зміст обов`язку суб`єктів господарювання і порядок його виконання, а Положення № 13 форму його реалізації (форму і зміст документів, які є складовими звітності).

При цьому, колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що на основі аналізу наведених вище правових норм Верховний Суд у постанові від 02.02.2023 у справі №500/6845/21 сформулював такий правовий висновок:

«За змістом норм Положення №13 слід розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі.

У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення №13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Отже, відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання платником акцизного податку, як назва податку, літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами) позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР».

Таким чином, видача позивачем покупцеві розрахункового документу з таким недоліком як відсутність обов`язкового реквізиту як марка акцизного податку - не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, як наслідок, такий документ не приймається як розрахунковий.

У разі застосуванні при проведенні розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного з РРО , фіскальний касовий чек на товари повинен додатково містити реквізити, визначені у п.4 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових касових книжок), форми №№ВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), затвердженого Наказом МФУ від 21.01.2016 №13.

Обов`язок щодо застосування РРО/ПРРО при здійсненні кожної розрахункової операції покладається на суб`єкта господарювання, зокрема на позивача.

Водночас, продавець зобов`язаний забезпечити отримання покупцем розрахункового документа, який підтверджує факт оплати покупцем товару.

При цьому, такий документ має містити всі необхідні реквізити, зокрема і марку акцизного податку.

Така операція має ознаки розрахункової в розумінні Закону №265/95-ВР, а застосування РРО при її проведенні є обов`язковою.

Водночас, відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання платником акцизного податку, як назва податку, літерне позначення, УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами) позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Зокрема Відповідач зазначає, що у фіскальних чеках міститься інформація одних і тих же номерів та серій марок акцизного податку декілька разів.

Натомість, марки акцизного збору є унікальними і не можуть дублюватися на інших пляшках алкогольних виробів.

Суд першої інстанції встановив, що Позивач при реалізації алкогольної продукції здійснював зчитування штрихового коду за допомогою електронного сканеру, який одночасно використовується для сканування штрихового коду продукції.

Позивачем до матеріалів справи надано фотокопії пляшок алкогольної продукції, безакцизна реалізація якої зазначена в Акті перевірки.

Дослідивши надані документи судом апеляційної інстанції встановлено, що кожна пляшка містить на собі декілька штрих кодів, які можуть бути зчитані сканером, зокрема штриховий код товару (виробника) та штриховий код акцизної марки.

Водночас, обов`язок щодо застосування РРО/ПРРО при здійсненні кожної розрахункової операції покладається на суб`єкта господарювання, зокрема на позивача.

Продавець зобов`язаний забезпечити отримання покупцем розрахункового документа, який підтверджує факт оплати покупцем товару.

При цьому, такий документ має містити всі необхідні реквізити, зокрема і марку акцизного податку.

Лише така операція має ознаки розрахункової в розумінні Закону №265/95-ВР, а застосування РРО при її проведенні є обов`язковою.

Позивач зазначає, що в Акті перевірки по Коньяку Шустов зазначено акцизну марку з номером , але це відповідає першим десяти цифрам штрихового коду коньяків Шустов різної марки та ємкості на фото наданих Позивачем в якості доказу.

942348

Аналогічна ситуація і по іншим алкогольним напоям, зокрема Коньяки марки ШАБО - марка зазначена в Акті переврки

Штриховий код на пляшках коньяку марки ШАБО

400809

Горілка марки Хортиця - марка зазначена в Акті перевірки

Штриховий код на пляшках горілки марки Хортиця

031205

Горілка марки Nemirroff - марка зазначена в Акті перевірки

Штриховий код на пляшках горілки марки Nemirroff

420420895

Горілка марки GREEN DAY - марка зазначена в Акті перевірки

Штриховий код на пляшках горілки марки GREEN DAY

228787

в період 2022 рік. На загальну суму 76626,70 грн.

Суд першої інстанції досліджуючи вказані обставини дійшов висновку, що таке відображення виникло у зв`язку з тим, що штрих код марки містить 10 цифр, а штрих код товару 13 цифр, перші з яких захвачував сканер, при цьому майже для більшості видів алкогольної продукції однієї торгової марки алкогольних напоїв, перші десять цифр штрих коду є ідентичними.

Однак, такі висновки спростовуються вимогами Закону №265/95-ВР та Положення №13.

Як наслідок, відповідач при застосуванні штрафних санкцій в податковому повідомленні-рішенні від 06.11.2023 року № 1 з посиланням на абз. 20 ч. 2 ст. 17 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин що використовуються в електронних сигаретах та пального», діяв у відповідності до вимог податкового законодавства.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №1 про застосування штрафу 153 253,40 грн. не підлягає скасуванню.

Таким чином рішення суду першої інстанції в цій частині (щодо ППР №1 від 06.11.2023 року) також підлягає скасуванню та в цій частині слід відмовити в задоволенні позову.

Виходячи з вищевикладеного колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про часткове задоволення позову.

В частині задоволених позовних вимог (щодо податкових повідомлень-рішень від 06.11.2023 року №6 - в частині штрафу 123,02 грн., №6, №1) слід рішення суду першої інстанції скасувати та відмовити в задоволенні позову. В іншій частині рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Вищезазначене є мотивом для прийняття судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача та норми законодавства України, що регулюють дані правовідносини спростовують доводи позивача.

Керуючись 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області задовольнити.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06.06.2024 року скасувати в частині задоволених позовних вимог та в цій частині прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

В іншій частині рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06.06.2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили 12.11.2024 та в силу ст. 328 КАС України постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня її прийняття шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 12.11.2024.

В повному обсязі постанова виготовлена 19.11.2024.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя О.М. Лукманова

суддя Н.А. Олефіренко