Справа № 160/24233/24
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Тулянцевої І.В.
при секретарі за участю: позивача представника позивача представника відповідача Ялтанець К.В. Джамарова Т.С. Ангелова Ю.В. Кулик Е.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі питання щодо залишення позову без руху по справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпровського державного університету внутрішніх справ про визнання протиправними та скасування наказів, зобов язання вчинити певні дії.
06 вересня 2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Дніпровського державного університету внутрішніх справ, в якому позивач просить:
- визнати протиправними дії комісії, створеної наказом ДДУВС від 29.09.2024 №456 під час проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 , щодо порушення його права на захист;
- визнати протиправними накази Дніпровського державного університету внутрішніх справ від 08.08.2024 №477 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських університету» та №554 о/с від 08.08.2024 «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 з поліції;
- скасувати накази Дніпровського державного університету внутрішніх справ від 08.08.2024 №477 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських університету» та №554 о/с від 08.08.2024 «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 з поліції;
- зобов`язати Дніпровський державний університет внутрішніх справ видати новий наказ про поновлення ОСОБА_1 в Дніпровський державний університет внутрішніх справ на посаду курсанта другого курсу Навчально-наукового інституту підготовки фахівців для підрозділів превентивної діяльності та поновлення служби в поліції з 08 серпня 2024 року.
В судове засідання 30 вересня 2024 року з`явились позивач ОСОБА_1 , та представник позивача Ангелов Ю.В.
У судовому засіданні 30 вересня 2024 року оголошено перерву до 07.10.2024 року о 11:00 год.
В судове засідання 07.10.2024 року з`явились позивач ОСОБА_1 , та представник позивача Ангелов Ю.В. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, заяв, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подавав.
У відповідності до положень ч. 3 ст. 205 КАС України, з урахуванням думки позивача та його представника, судом було ухвалено продовжити розгляд справи за відсутності відповідача.
В ході розгляду справи 07.10.2024 року на розгляд сторін було поставлено питання щодо витребування доказів по справі.
Позивач та його представник не заперечували проти витребування вказаних доказів від відповідача.
18.10.2024 року на адресу суду від Дніпровського державного університету внутрішніх справ надійшла заява про виконання вимог ухвали суду від 07.10.2024 про щодо витребування доказів по справі.
В судове засідання 21 жовтня 2024 року з`явились позивач ОСОБА_1 , представник позивача Ангелов Ю.В., та представник відповідача Кулик Е.В.
У судовому засіданні 21 жовтня 2024 року оголошено перерву до 04.11.2024 року о 11:00 год.
01.11.2024 року на адресу суду від Дніпровського державного університету внутрішніх справ надійшов відзив на позовну заяву.
В судове засідання 04 листопада 2024 року з`явились позивач ОСОБА_1 , представник позивача Ангелов Ю.В., та представник відповідача Кулик Е.В.
У судовому засіданні 04 листопада 2024 року оголошено перерву до 11.11.2024 року о 11:00 год.
В судове засідання 11 листопада 2024 року з`явились позивач ОСОБА_1 , представник позивача Ангелов Ю.В., та представник відповідача Кулик Е.В.
У судовому засіданні 11 листопада 2024 року оголошено перерву до 18.11.2024 року о 11:00 год.
14.11.2024 року на адресу суду від Дніпровського державного університету внутрішніх справ надійшо клопотання про долучення додатків до матеріалів справи.
В судове засідання 18 листопада 2024 року з`явились позивач ОСОБА_1 , представник позивача Ангелов Ю.В., та представник відповідача Кулик Е.В.
В ході розгляду справи 18.11.2024 року на розгляд сторін було поставлено питання щодо залишення позову без руху після відкриття провадження по справі, у зв`язку із пропущеним позивачем строком звернення до суду з даним позовом.
Позивач та його представник заперечували проти залишення позову без руху.
Представник відповідача не заперечувала проти залишення позову без руху.
Вирішуючи питання щодо залишення позову без руху, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Після відкриття провадження у справі, судом з`ясовано, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. ст. 160, 161 КАС України з огляду на наступне.
Відповідно до ч.1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
У силу частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337- VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут НП України) передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Слід зазначити, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.
Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:
4) попередження про неповну службову відповідність;
5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;
6) звільнення з посади;
7) звільнення із служби в поліції.
Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.
Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Слід зазначити, що такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби мають бути реалізовані шляхом видання наказу по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як це передбачено частиною третьою статті 22 Дисциплінарного статуту НП України.
Так, судом встановлено, що предметом спору даної справи є визнання протиправними та скасування наказів Дніпровського державного університету внутрішніх справ, а саме:
1) від 08.08.2024 №477 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських університету»;
2) від 08.08.2024 №554 о/с «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 з поліції.
Тобто, у справі, що розглядається, застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.
Як вбачається з тексту позовної заяви, та не заперечувалось позивачем в судовому засіданні, 12.08.2024 року він отримав лист Дніпровського державного університету внутрішніх справ від 08.08.2024 року за № 1/4482 до якого було долучено копію наказу для ознайомлення від 08.08.2024 №477 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських університету» та №554 о/с «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 з поліції.
З наведеного слідує, що позивач був ознайомлений із оскаржуваними наказами 12.08.2024 року, однак до суду з даним позовом звернувся лише 06.09.2024 року, що свідчить про пропущений ним п`ятнадцятиденний строк звернення до суду з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності (абзац 1 частина четверта стаття 31 Дисциплінарного статуту НП України).
При цьому, матеріали позову не містять обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду із позовними вимогами, визначеними в прохальній частини позову, не додано до суду і заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав поважності пропущення строку звернення до суду, що свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам ст. 160 КАС України.
У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч. 1 ст. 123 КАС України).
Відтак, враховуючи викладене, суд дійшов висновку, залишити позовну заяву без руху після відкриття провадження шляхом зобов`язання позивача надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із наведенням доказів поважності причин його пропуску.
Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим статтями 160, 161 КАС України, тому згідно з частиною 1 ст.169 цього Кодексу, вона підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення зазначених недоліків.
Згідно з ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч.3 ст.169 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.
За викладених обставин суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху після відкриття провадження, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії вказаної ухвали шляхом подання до суду:
- навести обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адмінітративного суду, у разі необхідності подати відповідну заяву про поновлення строку.
На підставі викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровського державного університету внутрішніх справ про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху після відкриття провадження по справі.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.
Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 21 листопада 2024 року.

Суддя І.В. Тулянцева