Справа № 524/10972/24
Суддя: Мельник Н. П.
Дата ухвалення: 2024-11-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/524/162/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2024 року місто Кременчук

Автозаводський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі

головуючого судді Мельник Н.П.,

з участю секретаря судового засідання Стешиної В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку письмового провадження в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними та скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності,

УСТАНОВИВ:

25.09.2024 до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними та скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності.

30.09.2024 ухвалою судді позовну заяву залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків заяви, а саме: сплати судового збору.

24.10.2024 та 29.10.2024 на виконання ухвали судді позивачем надано суду заяви про усунення недоліків позову.

01.11.2024 ухвалою судді відкрито провадження по справі, призначено розгляд справи у відкритому судовому засіданні на 11.11.2024 з викликом сторін.

06.11.2024 відповідачем надано суду відзив на позовну заяву.

07.11.2024 відповідачем заявлено клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку із поданням позивачем позову після закінчення строків, установлених законом. У клопотанні представник відповідача зазначила про дотримання процедури та строків повідомлення позивача при винесенні оскаржуваних постанов, набрання ними законної сили та залишення позову без розгляду з цих підстав.

11.11.2024 ухвалою суду позовну заяву залишено без руху після відкриття провадження по справі із наданням позивачу строку на усунення виявлених недоліків, у зв`язку із тим, що позовна заява та додані до неї матеріали не містять клопотання позивача про поновлення йому строку для подання зазначеного позову. Ухвала суду мотивована тим, що відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Частиною 13 ст. 171 КАС України встановлено, що суддя, встановивши після відкриття провадження по справі подання позову без додержання вимог, викладених у ст.ст.160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху. Про зазначене повідомляється позивач із наданням йому строку для усунення виявлених недоліків.

Представником позивача 18.11.2024 в системі «Електронний суд» сформовано заяву про поновлення строку для подання позову, яка отримана судом 19.11.2024. У заяві позивачем зазначено, що спірні постанови ним не отримано, а про їх наявність дізнався 05.09.2024 з матеріалів зведеного виконавчого провадження №75968343 Автозаводського відділу державної виконавчої служби у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

У зв`язку із тим, що останній день для подання позову припадав на вихідний день, тобто 15.09.2024, позивачем направлено позов до суду засобами поштового зв`язку 16.09.2024, а тому строк оскарження спірних постанов не вважає порушеним.

Позивачем також зазначено, що ч.9 ст.285 КУпАП визначено особливості вручення постанови про адміністративне правопорушення, згідно яких особливості вручення постанови про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), визначаються статтями 279-1, 279-2, 279-5, 279-6 цього Кодексу. Частиною 5 ст. 279-5 КУпАП передбачено, що постанова про накладення адміністративного стягнення надсилається особі, яка притягається до відповідальності, протягом трьох днів з дня її винесення рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця реєстрації (проживання) фізичної особи (місцезнаходження юридичної особи).

Розглянувши позовну заяву із доданими матеріалами, відзив на позов, клопотання представника про залишення позову без розгляду, клопотання представника відповідача із заявою відповідача про поновлення пропущеного строку для звернення до суду із вказаним позовом з обґрунтуванням поважності пропуску зазначеного строку звернення до суду, встановлено, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, а тому позов підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 15 ст. 171 КАС України з урахуванням наступного.

Згідно з частиною 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Після одержання позовної заяви суддя з`ясовує обставини, визначені частинами 1, 2 ст. 171 КАС України, у тому числі чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За змістом частини 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені ст. 286 КАС України.

Згідно з частиною 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

При цьому, процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Слід зазначити, що пропуск строку передбаченого частиною 5 ст. 122 КАС України не є безумовною підставою для повернення позовної заяви або залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки, за наявності поважних причин його пропуску, такий строк може бути поновлено.

За змістом наведеної процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Зокрема, причини пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані судом поважними лише, якщо відповідні обставини виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, безпосередньо унеможливили або ускладнили можливість подання позову у визначений законом строк, виникли протягом строку, який пропущено та підтверджується належними і допустимими доказами.

За загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто з дня, коли особа дізналася або могла та повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 3 ст. 123 КАС України у разі виявлення факту пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду після відкриття провадження по справі і у разі відсутності заяви позивача про поновлення пропущеного строку, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 КАС України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених ч. ч. 3, 4 ст. 123 цього Кодексу.

Отже, суд зобов`язаний у кожному випадку з`ясувати чи дотримано позивачем строк звернення до адміністративного суду із відповідним позовом, чи подано ним заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, чи є поважними підстави пропуску цього строку. Якщо ж позивачем не подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду чи вказані позивачем підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду є не поважними, то суд зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Таким чином, законодавство обмежує право позивача на звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків пов`язане з дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є виключно наявність поважних причин, що визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Згідно частини 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Водночас, реалізація особою наданих їй прав залежить від її власного волевиявлення і тягар наслідків, які настають у разі пропуску їх реалізації, покладається на власника відповідного права.

Незнання через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (постанови Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 03.10.2024 по справі № 314/3717/23, 08.11.2024 по справі №752/19593/23, постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2020 по справі № 9901/32/20).

Враховуючи, що для звернення до суду у справах про притягнення до адміністративної відповідальності встановлено десять днів із дня вручення такого рішення (постанови), для вирішення питання щодо дотримання строку звернення до суду з цим позовом необхідно з`ясувати дату отримання позивачем оскаржуваних постанов.

Так, судом встановлено, що позивач, звертаючись до суду з позовом 16.09.2024, оскаржує постанови, постановлені старшими державними інспекторами відділу впровадження систем автоматичної фіксації порушень Департаменту державного нагляду (контролю) за безпекою на наземному транспорті Державної служби України з безпеки на транспорті наступні постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 132-1 КУпАП:

1) серії АА № 00019328 від 01.05.2024;

2) серії АА № 00019918 від 22.05.2024;

3) серії АА № 00020122 від 30.05.2024.

З матеріалів справи слідує, що вказані постанови надіслані позивачу за його зареєстрованим місцем проживання (будинок АДРЕСА_1 ) рекомендованими поштовими відправленнями з повідомленням про вручення відповідно:

1) 02.05.2024 за № 350;

2) 23.05.2024 за № 066;

3) 21.05.2024 за № 172.

Розгляд справ про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті регламентовано ст. 279-5 КУпАП.

Ст. 275 КУпАП визначено особливості вручення постанови про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), визначаються статтями 279-1, 279-2, 279-5, 279-6 цього Кодексу.

Набрання постановою адміністративного органу (посадової особи) у справі про адміністративне правопорушення законної сили визначено ст. 289 КУпАП.

Процедуру оформлення уповноваженими посадовими особами Державної служби України з безпеки на транспорті (далі - уповноважена посадова особа) відповідно до покладених на них повноважень матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані в автоматичному режимі, визначено Інструкцією з оформлення уповноваженими посадовими особами Державної служби України з безпеки на транспорті матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані в автоматичному режимі, затвердженою наказом Міністерства інфраструктури України від 27.09.2021 № 512 (далі Інструкція № 512).

Так, статтями 279-5, 275, 289 КУпАП, пунктами 2, 8 Інструкції № 512 визначено слідуюче.

Уповноважена посадова особа здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення шляхом опрацювання інформаційного файлу системою фіксації адміністративних правопорушень у сфері безпеки на автомобільному транспорті в автоматичному режимі (далі - cистема), необхідного для об`єктивного розгляду справи та винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксоване в автоматичному режимі.

У разі якщо адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.132-1 КУпАП, зафіксоване в автоматичному режимі, уповноважені посадові особи встановлюють особу, зазначену у ч.1 ст. 14-3 КУпАП за даними Єдиного державного реєстру транспортних засобів та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

За запитом уповноваженої посадової особи відповідні органи (підрозділи) Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства юстиції України надають відомості про належного користувача транспортного засобу, фізичну особу, за якою зареєстровано транспортний засіб.

Винесені постанови, що набрали законної сили, разом з метаданими передаються до Реєстру адміністративних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху.

Постанова, яку винесла уповноважена посадова особа, друкується з використанням засобів системи та протягом трьох робочих днів з дня її винесення передається національному оператору поштового зв`язку для доставлення на адресу місця реєстрації (проживання) фізичної особи (місцезнаходження юридичної особи) рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

У разі невручення постанови адресату за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі транспортних засобів або Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, днем отримання адміністративної постанови вважається день повернення поштового відправлення з позначкою про невручення до Державної служби України з безпеки на транспорті.

Постанова набирає законної сили, зокрема після повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Інформація про дату набрання постановою законної сили вноситься автоматично засобами системи до Реєстру адміністративних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху на підставі, зокрема дати повернення до Державної служби України з безпеки на транспорті поштового відправлення з позначкою про його невручення.

Так, постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності повернуто уповноваженому органу у зв`язку із закінченням терміну їх зберігання, як наслідок спірні постанови набрали законної сили після повернення поштового відправлення з позначкою про невручення, є такими, що вважаються отриманими позивачем згідно законодавства у день повернення поштових відправлень з позначками про їх невручення до Державної служби України з безпеки на транспорті, а саме відповідно:

1) 28.05.2024;

2) 18.06.2024;

3) 25.06.2024.

У клопотанні про поновлення строку звернення до суду, позивач зазначив, що початок перебігу строку звернення до суду слід відраховувати з 05.09.2024, тобто з дня, коли ознайомлення із матеріалами зведеного виконавчого провадження по примусовому виконанню спірних постанов.

Інших підстав, що обгрунтовували б поважність пропуску позивачем подання до суду позовів про оскарження вказаних вище постанов, не наведено.

Наведені позивачем доводи щодо своєчасності звернення до суду спростовуються доказами по справі та є помилковими.

Таким чином, враховуючи дати повернення до Державної служби України з безпеки на транспорті поштових відправлень з позначками про їх невручення за закінченням терміну зберігання відповідно:

1) 28.05.2024;

2) 18.06.2024;

3) 25.06.2024

та дату звернення до суду із зазначеним позовом 16.09.2024, суд приходить до висновку, що позивач пропустив визначений КАС України строк звернення до суду.

Належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду матеріали справи не містять та позивачем і його представником не надано, а тому суд вважає, що відсутні підстави для поновлення позивачу строку звернення до суду із зазначеним позовом.

До аналогічних висновків прийшов Другий апеляційний адміністративний суд під час ухвалення постанов від 02.10.2024 та 25.09.2024 відповідно по справах № 645/4394/24 та № 553/2319/24.

Згідно постанови Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 03.10.2024 по справі № 314/3717/23 Суд прийшов до висновку, що процесуальне законодавство зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні відповідного процесуального документу, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 по справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Пунктами 44 - 51 постанови Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 08.11.2024 по справі №752/19593/23, Суд прийшов висновків, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

При вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущений; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду і навпаки, безпідставне поновлення таких строків свідчить про порушення принципу правової визначеності.

Враховуючи викладене, наведені позивачем обставини, якими обґрунтовано поважність причин пропуску строку оскарження постанов, не пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали б своєчасне звернення позивача до суду, а дії відповідача чітко відповідають приписам зазначеного вище законодавства в частині розгляду справ, направлення позивачу спірних постанов, набрання ними законної сили, суд дійшов висновку, що у цій справі відповідач продемонстрував добросовісне ставлення до реалізації ним своїх обов`язків та вжив усіх можливих, передбачених законодавством та залежних від нього заходів, а позивачем не було усунуто виявлені недоліки позову, не обгрунтовано поважність причин пропуску строку для звернення до суду із позовом щодо оскарження спірних постанов.

Ураховуючи встановлені обставини та докази на їх підтвердження, а саме: тривале зволікання із поданням позову, суд уважає, що в цьому конкретному випадку в діях позивача наявні ознаки невиправданої бездіяльності або зловживання процесуальними правами та обов`язками, при цьому, пропуск строку позивачем на оскарження спірних постанов є досить значним (біля чотирьох місяців), позов підлягає залишенню без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, він має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку. Крім того, на підставі ч. 5 ст. 240, п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» за клопотанням особи сплачена сума судового збору повертається йому за ухвалою суду.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі ч. 4 ст. 229 КАС України.

Керуючись статтею 123, частинами 13, 14, 15 статті 171, статтями 204, 229, 240, 241, 243, 248, 250, 256, 286, 294, 295 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправними та скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності.

Роз`яснити позивачеві ОСОБА_1 , що після усунення підстав, з яких позов залишено без розгляду, він має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку

Роз`яснити позивачеві ОСОБА_1 , що сплачена ним сума судового збору підлягає поверненню на підставі поданого ним клопотання за ухвалою суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та можу бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.П. Мельник