Справа № 520/25018/24
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2024-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про закриття провадження у справі

19 листопада 2024 року № 520/25018/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного провадження клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про закриття провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не розгляду заяви ОСОБА_1 від 04.06.2024 про оформлення відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п.7 ч.1 ст.23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", як особі, на утриманні якої перебуває повнолітня дитина, яка є особою з інвалідністю ІІ групи;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 розглянути заяву ОСОБА_1 від 04.06.2024 про оформлення відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п.7 ч.1 ст.23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" та за наслідком розгляду цієї заяви прийняти рішення про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації або мотивовану відмову в її наданні.

Ухвалою судді Харківського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 було відкрито спрощене провадження у справі.

Через канцелярію Харківського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника відповідача, в якому він просив:

- закрити провадження у справі №520/25018/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- витрати по сплаті судового збору покласти на позивача у повному обсязі.

Керуючись приписами ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позову є бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не розгляду заяви ОСОБА_1 від 04.06.2024 про оформлення відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п.7 ч.1 ст.23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», як особі, на утриманні якої перебуває повнолітня дитина, яка є особою з інвалідністю ІІ групи.

Позивач в адміністративному позові просив зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 розглянути заяву ОСОБА_1 від 04.06.2024 про оформлення відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п.7 ч.1 ст.23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та за наслідком розгляду цієї заяви прийняти рішення про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації або мотивовану відмову в її наданні.

В адміністративному позові позивач посилається на те, що є особою, яка на підставі пункту 7 частини 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» не підлягає призову на військову службу під час мобілізації, так як утримує свою повнолітню дитину ОСОБА_2 , 2003 р.н., яка є особою з інвалідністю другої групи, причина інвалідності особа з інвалідністю з дитинства.

З метою оформлення відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, як зазначає позивач, він неодноразово прибував до ІНФОРМАЦІЯ_1 , однак навіть не зміг потрапити до приміщення у зв`язку з великою чергою та неприйманням відвідувачів під час повітряної тривоги. У зв`язку з чим позивач особисто підписав заяву про оформлення відстрочки за формою встановленою додатком 4 до Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. № 560 (далі - Порядок №560). До заяви додав завірені копії документів визначені в додатку 5 до Порядку №560. Згідно Рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу (№ відправлення 184), відповідач отримав заяву позивача про оформлення відстрочки - 05.06.2024.

Листом від 07.06.2024 відповідач на звернення позивача від 04.06.2024 р. (вх. від 05.06.2024 №3733) повідомив, що відповідно до підпункту 8 пункту 1 Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487 (Додаток 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів), призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні особисто повідомляти в семиденний строк органам, в яких вони перебувають на військовому обліку, про зміну персональних даних, зазначених у статті 7 Закону України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також надавати зазначеним органам документи, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації з підстав, визначених у статті 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію. Керуючись пунктом 58 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 року № 560, позивачу запропоновано особисто прибути до ІНФОРМАЦІЯ_3 та подати на розгляд відповідні документи для прийняття рішення про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період згідно статті 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Позивач в адміністративному позові посилається на те, що вказаний лист є лише відповіддю на його звернення із заявою щодо надання відстрочки, носить інформативний характер та не є рішенням щодо надання/ненадання відстрочки. Більше будь-яких повідомлень засобами телефонного, електронного зв`язку або поштою позивачу від відповідача не надходило, отже останній до цього часу не розглянув заяву позивача про оформлення йому відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та не прийняв жодного із двох можливих рішень, а саме, про надання або відмову у наданні відстрочки.

Позивач вважає протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не розгляду заяви від 04.06.2024 про відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п.7 ч.1 ст.23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» як особі, на утриманні якої перебуває повнолітня дитина, яка є особою з інвалідністю ІІ групи. Вказані обставини стали підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Як вбачається з наданих відповідачем до клопотання доказів, 11 жовтня 2024 року за результатом розгляду заяви позивача від 04.06.2024 та доданих документів, ІНФОРМАЦІЯ_4 прийнято рішення щодо надання ОСОБА_1 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період на підставі пункту 7 частини І статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Про прийняте комісією рішення ІНФОРМАЦІЯ_4 оформлено встановленого зразку довідку від 11 жовтня 2024 року N 2747.

Таким чином, оскаржувані позивачем порушення були виправлені відповідачем та за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 від 04.06.2024 про оформлення відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п.7 ч.1 ст.23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" та за наслідком розгляду цієї заяви відповідачем прийнято рішення про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Пунктом 8 частини 1 статті 238 КАС України визначено, що суд закриває провадження у справі щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення.

З огляну на викладене, враховуючи, що у справі щодо оскарження бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не розгляду заяви ОСОБА_1 від 04.06.2024 про оформлення відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі п.7 ч.1 ст.23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", як особі, на утриманні якої перебуває повнолітня дитина, яка є особою з інвалідністю ІІ групи, оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви відповідача та закриття провадження у справі.

Згідно ч. 2 ст. 238 КАС України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 2 статті 239 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими ж самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Згідно з ч.2 ст.238 КАС України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат.

Позивач заявив позовні вимоги немайнового характеру. Позивачем було додано до позовної заяви документ про сплату судового збору у сумі 1 211,20 грн. (квитанція № 8882-8187-8782-6968 від 06.09.2024).

Частиною 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; фізичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року - 3028 грн.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є вимога немайнового характеру, а отже, ставка судового збору за подання даного позову становить 1211.20 грн.

Згідно з ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Позивачем було подано дану позовну заяву через систему "Електронний суд".

Таким чином, на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір в частині 968,96 грн.

Крім того, у заяві від 07.10.2024, яка подана до суду через систему «Електронний суд», позивач просив стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судові витрати, зокрема пов`язані з оплатою професійної правової допомоги (послуг адвоката з надання правової допомоги) щодо розгляду справи № 520/25018/24 у Харківському окружному адміністративному суді у сумі 7 000 (сім тисяч) гривень 00 копійок.

Згідно з частиною 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Витрати ж на правничу допомогу адвоката відповідно до частини 2 статті 134 КАС України підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи разом з іншими судовими витратами.

Суд зазначає, що вказана норма відсилає до загального порядку розподілу судових витрат, визначеного статтею 139 КАС України.

Однак, зі змісту статті 139 КАС України не вбачається визначення порядку розподілу судових витрат у випадку закриття провадження на підставі пункту 8 частини 1 статті 238 КАС України.

Разом з тим, частина 8 статті 139 КАС України дозволяє суду у випадку, якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Враховуючи викладене, за відсутності чіткого правового регулювання розподілу судових витрат саме у такому випадку процесуальним законом, суд керується принципом, за яким судові витрати несе та із сторін, з вини якої такі витрати виникли. Так, визнавши помилку й усунувши її, сторона відповідача не давала приводу для подальшого розгляду справи, адже права позивача були поновлені і без завершення судового процесу.

За таких обставин, суд зазначає, що понесені сторонами судові витрати на правничу допомогу слід залишити за такими сторонами, не покладаючи обов`язок їх відшкодування на іншу сторону.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 27 квітня 2023 року у справі № 260/3162/22.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу.

Також, вказана права позиція викладена у постанові Другого апеляційного адміністративного суду від 25 червня 2024 року у справі № 520/25648/23.

З огляду на встановлені у справі обставини, докази, які містяться у матеріалах справи, суд вважає, що клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 238, ст. 239, ст. 248, ст. 256, ст. 293, ст. 295, ст.297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про закриття провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Провадження у справі №520/25018/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - закрити.

Стягнути зі ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) сплачений судовий збір в сумі 968,96 грн. (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 копійок).

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Полях Н.А.