Справа № 930/2897/24
Суддя: Алєксєєнко В. М.
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 930/2897/24
Провадження №2-а/930/35/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

18.11.2024 м. Немирів

Суддя Немирівського районного суду Вінницької області Алєксєєнко В.М., розглянувши адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В :

14.11.2024 року ОСОБА_1 звернувся до Немирівського районного суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

У поданій позовній заяві позивач також клопоче про поновлення строку на оскарження, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 , ніяким чином не повідомляли про потребу ОСОБА_1 з`явитися для отримання постанови №294 від 30.07.2024 року про накладення адміністративного стягнення. Отримав він її лише тоді коли самостійно прийшов до ІНФОРМАЦІЯ_2 , що розташований в м.Немирів, про що свідчить розписка про отримання копії постанови, а саме, що ОСОБА_1 отримав вказану постанову 06.11.2024 року.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно із ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Як вбачається з матеріалів справи, про винесення Постанови по справі про адміністративне правопорушення від 30.07.2024 року №294, начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та накладення штрафу у сумі 17000 грн., позивач дізнався 30.07.2024, так як у даній постанові чітко вказано, що ОСОБА_1 надав пояснення, згідно яких свою вину у вчиненому порушенні визнає та пояснив, що не став на військовий облік військовозобов`язаних в ІНФОРМАЦІЯ_2 у січні 2017 року у зв`язку з необізнаністю, звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2 24.07.2024 року.

А у позовній заяві, позивач зазначає, що про оскаржувану постанову йому стало відомо 06.11.2024 року та долучає до позовної зави розписку про отримання другого примірника постанови №294 від 30.07.2024, але суд вважає даний документ неналежним доказом, тому що зміст оскаржуваної постанови встановлює протилежне, а саме, що позивач знав про складений відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, а надалі і про винесену постанову.

При цьому, доказів існування об`єктивно непереборних обставин, що позбавили чи істотно ускладнили позивачу можливість подати позов у визначений законом строк не надано.

Також до позовної заяви не додано протоколу про адміністративне правопорушення від 26.07.2024 року вх.294, на підставі якого було винесено постанову №294.

Суд відзначає, що юридична необізнаність позивача щодо своїх прав не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.01.2022 року в справі № 265/596/20.

Згідно частини четвертої статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19, до поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з правовим висновком п.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування (постанова Верховного Суду від 25 лютого 2021 року у справі № 580/2987/20).

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Зі змісту позовної заяви та доданих матеріалів вбачається, що позивач знав про складений протокол про адмін. правопорушення від 26.07.2024 року та надалі про винесену постанову №294 від 30.07.2024 р. та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у сумі 17000 гривень, але штраф не сплачув і у відповідний до закону строк до суду із оскарженням не звернувся, до того часу, доки не став військовослужбовцем. І тільки після цього позивач вирішив звернутися до суду із позовом про скасування постанови №294 від 30.07.2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Враховуючи викладене, вимога про поновлення строку не підлягає задоволенню, адже підстави для поновлення пропуску строку на оскарження постанови, які позивач зазначив у позовній заяві суд визнає неповажними. Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням можливості позивачу звернутися до суду з заявою щодо поновлення пропущеного строку з іншими причинами поважності пропуску строку звернення до суду.

Частиною першою статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 для виконання вимог ч. 6 ст.161 КАС України з метою вирішення судом питання про поважність причин пропуску ним строку для звернення до суду з адміністративним позовом, необхідно зазначити поважні причини пропуску такого строку та додати до заяви про поновлення вказаного процесуального строку письмові докази на підтвердження обставин, що обумовили його пропуск.

Оскільки позовна заява подана 14.11.2024 року, тобто з порушенням строків, передбачених КАС України та не наведено поважних причини його пропуску, суд вважає, що позов не відповідає вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України та у відповідності до ст. 169 КАС України, залишає позовну заяву без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 123,160, 161, 169, 256, 286,294 КАС України, -

У Х В А Л И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, залишити без руху, надавши позивачу строк для виправлення, зазначених в ухвалі недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

У цей строк позивач має вказати поважні причини пропуску строку для оскарження постанови та надати суду докази на підтвердження таких причин.

Роз`яснити позивачу, що у разі не виправлення недоліків позовна заява вважатиметься не поданою та повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.М. Алєксєєнко