Справа № 380/5596/24
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№ 380/5596/24
У Х В А Л А

13 листопада 2024 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі судді Гавдик З.В., секретар судового засідання Раєнко О.В., розглянувши у підготовчому засіданні клопотання Головного управління Національної поліції у Львівській області про залишення без руху уточненої позовної заяви від 24.07.2024, клопотання про повернення позовної заяви в частині стягнення моральної та матеріальної шкоди, заяву про залишення позову без розгляду у справі №380/5596/24 за

позовом ОСОБА_1 , не з`явилась
до Львівського районного управління поліції №2 Відділу поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області, представник не з`явився Головного управління Національної поліції у Львівській області, представник не з`явився
провизнання рішення, дій та бездіяльності протиправними

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Львівського районного управління поліції №2 Відділу поліції №1 Головного управління Національної поліції у Львівській області, Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання рішення, дій та бездіяльності протиправними.

Ухвалою від 18.03.2024 позовну заяву залишено без руху, а особі, що звернулась, надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 02.04.2023 процесуальний строк встановлений ухвалою від 18.03.2024 про залишення позовної заяви без руху, продовжено. Встановлено позивачі 7-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

Ухвалою від 22.04.2023 у задоволенні клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору відмовлено. Процесуальний строк встановлений ухвалою від 18.03.2024 про залишення позовної заяви без руху, продовжено. Встановлено позивачці 7-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

Ухвалою від 08.05.2024 суд постановив відкрити провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 05.06.2024.

24.07.2024 протокольною ухвалою суду залучено в якості співвідповідача Головне управління Національної поліції у Львівській області.

06.11.2024 від Головного управління Національної поліції у Львівській області надійшло клопотання про залишення позовної заяви без руху. Дане клопотання обґрунтоване тим, що як вбачається із матеріалів справи, позивачка визначає відповідача ВП № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області, завідомо знаючи, що такий не може виступати як відповідач у зв`язку з відсутністю у нього статусу суб`єкта владних повноважень, оскільки, «не являється юридичною особою, а є структурним підрозділом ГУНП у Львівській області». Відтак, позивачка обізнана, що визначений нею «відповідач» не набуває статусу такого у зв`язку з відсутністю ознак суб`єкта владних повноважень.

Відповідач також зазначає, що вказуючи відповідача у позовній заяві, обов`язковим є зазначення офіційних реквізитів, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно із ч. 1 ст. 169 КАС України, суд залишає позовну заяву без руху встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу. У позовній заяві такі відомості відсутні, оскільки Львівське районне управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області не володіє такими реквізитами, які могли б охарактеризувати його як юридичну особу. Відтак, Відділ поліції № 1 Львівського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції у Львівській області не являється юридичною особою, оскільки є територіальним (відокремленим) підрозділом ГУНП у Львівській області, не має коду ЄДРПОУ і відповідно не вважається суб`єктом владних повноважень, оскільки не має встановлених нормами КАС України ознак суб`єкта владних повноважень у спірних правовідносинах, відтак не може бути відповідачем у даній справі. З огляду на вказане, належним відповідачем є Головне управління Національної поліції у Львівській області.

Також відповідач у згаданому клопотанні просить залучити Державну казначейську службу України. Як вбачається із змісту Законів України, якими затверджується Державний бюджет України на відповідний рік, безпосередньо Державній казначейській службі України щорічно виділяються цільові кошти на відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, відшкодування громадянинові вартості конфіскованого та безхазяйного майна стягнутого в дохід держави, відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб.

11.11.2024 від Головного управління Національної поліції у Львівській області надійшло клопотання про повернення позовної заяви в частині стягнення моральної шкоди в сумі 5003000,00 грн.

11.11.2024 від Головного управління Національної поліції у Львівській області надійшла заява про залишння позовної заяви без розгляду, оскільки позивачем пропущено строк звернення до суду.

Суд, розглянувши заявлені клопотання, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у них по суті справи, дійшов висновку, що такі не підлягають до задоволення, з наступних мотивів та підстав.

Щодо клопотання про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Як встановлено, частиною 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до вищевказаних норм процесуального законодавства, питання залишення позовної заяви без руху належать до виключної компетенції судді в провадженні якого знаходиться справа. Саме при отриманні позовної заяви та відкритті провадження у справі суддя вирішує процесуальні питання про залишення її без руху.

У даному випадку, суддею з врахуванням норм статей 160, 161, 171 КАС України було відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження суддею одноособово.

Вирішуючи питання про залучення до участі у справі співвідповідача Державну казначейську службу України, суд виходить з наступного.

Положеннями частини третьої статті 48 КАС України визначено, що у випадку якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

У відповідності до ч. 5 ст. 48 КАС України, під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 27.11.2019 року по справі №242/4741/16-ц викладена правова позиція, що належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою, є держава як учасник цивільних відносин, як правило, в особі органу, якого відповідач зазначає порушником своїх прав.

Залучення або ж незалучення до участі у спорах Державної казначейської служби України чи її територіального органу не впливає на правильність визначення належного відповідача у справі, оскільки відповідачем є Держава, а не Державна казначейська служба України чи її територіальний орган.

При цьому, сам лише факт наявності вимог щодо стягнення коштів із Державного бюджету України, на думку суду, не може бути підставою для обов`язкового залучення до участі у справі відповідачем ДКСУ чи її територіального органу. У разі сприйняття подібного підходу до участі у справах про стягнення коштів, відшкодування шкоди завжди необхідно було б щоразу залучати суб`єкта, який здійснює управління рахунком, на якому розміщені грошові кошти відповідача.

Враховуючи характер заявлених позовних вимог та відсутність вимог до казначейської служби, предмет та підстави позову, суд дійшов до висновку про недоцільність залучення Державної казначейської служби України як співвідповідача, а тому в задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Щодо клопотання про повернення позовної заяви в частині стягнення моральної шкоди, суд зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 21 КАС України, вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Крім того, по тексту заяви в обґрунтування вимог відповідач посилається на норми ЦПК України, у той час, як звернення до адміністративного суду може відбуватися на підставі відповідних норм КАС України.

Як передбачено п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно із ч. 2 ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Частина 2 ст. 257 КАС України передбачає, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту частини четвертої статті 12 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 4 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Ухвалою від 08.05.2024 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі, відповідно у задоволенні клопотання про повернення позовної заяви в частині стягнення моральної та матеріальної шкоди, суд відмовляє.

Щодо залишення позовної заяви без розгляду.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивачка дізналася про порушення своїх прав з відповіді Відділу поліції № 1 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області № 15224/38/01-23 від 08.09.2023.

З позовом по даній справі позивачка звернулася 08.03.2024 (здано на пошту), отже позивачем дотримано строк звернення до суду.

З врахуванням наведеного, заявлені клопотання та заява відповідача задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 243, 248, 257 КАС України, суд-

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції у Львівській області про залишення без руху уточненої позовної заяви від 24.07.2024, клопотання про повернення позовної заяви в частині стягнення моральної та матеріальної шкоди, заяви про залишення позову без розгляду - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги, поданої на рішення суду, прийняте за наслідками розгляду справи по суті.

Ухвалу складено в повному обсязі 18.11.2024 року.

Суддя Гавдик З.В.