Справа № 420/25381/24
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2024-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

19 листопада 2024 року

м. Київ

справа № 420/25381/24

адміністративне провадження № К/990/42762/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Чиркіна С.М., суддів: Берназюка Я.О., Єзерова А.А., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.10.2024 у справі № 420/25381/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області та Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

10.08.2024 представник ОСОБА_1 - адвокат Павлишин Ю.М. через систему «Електронний суд» звернувся до суду першої інстанції з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області та Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області та просив:

визнати протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області від 12.02.2024 № 88 про відмову у призначенні пенсії за віком та скасувати його;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеський області повторно розглянути заяву та провести розрахунок страхового стажу згідно записів трудової книжки НОМЕР_1 від 04.10.1983 та призначити пенсію за віком з 23.02.2024.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 19.08.2024 у справі №420/25381/24 залишено позов без руху з підстав несплати судового збору у розмірі 968, 96 грн.

21.08.2024 до суду першої інстанції від представника позивача надійшла заява на виконання ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 19.08.2024.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - повернуто позивачу на виконання приписів пункту 3 частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повертаючи адміністративний позов, суд першої інстанції прийшов до висновку, що позивач не дотримався приписів пункту 26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, оскільки адміністративний позов був поданий до суду додатком 2 до "заяви", тобто не був сформований за допомогою підсистеми "Електронний суд".

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.10.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 про повернення позовної заяви - без змін.

07.11.2024 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду через систему «Електронний суд» надійшла касаційна скарга представника позивача - адвоката Павлишина Юрія Миколайовича, у якій позивач просить:

поновити строк на подання скарги;

звільнити від сплати судового збору;

скасувати Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 у справі №420/25381/24;

скасувати Постанову п`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.10.2024 у справі № 420/25381/24;

передати справу до суду першої інстанції для продовження розгляду;

прийняти окрему ухвалу у зв`язку з порушенням судами 1-ї та 2-ї інстанції права позивача на доступ до суду та пункту 1 статті 6 конвенції з прав людини;

стягнути з відповідачів на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 АДРЕСА_1 ) судові витрати.

Позивач наголошує, що надіслання процесуального документу - позову ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» відбулося з використанням (підписанням) ЕЦП, незалежно від того, що він є додатком до заяви.

Натомість, суди першої та апеляційної інстанцій не перевіряли факт підписання позову ЕЦП, що на його думку є вирішальним під час застосування пункту 3 частини 4 ст. 169 КАС України та зробили помилковий і передчасний висновок про відсутність підпису на позові.

На думку представника позивача, правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23.07.2024 по справі № 440/17245/23, адміністративне провадження № К/990/19046/24, на яку покликався суд першої інстанції, не може бути застосована, оскільки вона стосується органів влади та порушує ст. 6 Конвенції, зокрема право на доступ до суду та від неї слід відступити.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд установив, що така подана у строк, визначений ч. 1 ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Щодо клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає, наступне.

Частиною 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Умови, за яких суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору або відстрочити його сплату та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення (відстрочення) застосовується, встановлені Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VІ.

В той же час, будь яких підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, представник позивача не зазначає.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд приходить до висновку, що у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити, з огляду на таке.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

За приписами частин 7, 8 статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частини 1, 4, 12 статті 18 КАС України встановлюють, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система підлягає захисту із застосуванням комплексної системи захисту інформації з підтвердженою відповідністю.

На виконання абзаців 1 та 2 частини 6 статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Керуючись абзацами 2 та 3 частини 8 статті 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 частини 1 розділу VІІ "Перехідні положення" КАС України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

17.08.2021 Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, відповідно до пункту 2 якого це Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

04.09.2021 в газеті "Голос України" опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про те, що окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.

Вища рада правосуддя повідомила, що з початком функціонування підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку, зазнає змін, зокрема, порядок вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Такі дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

05.10.2021 офіційно почали функціонувати підсистеми "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Пунктом 111 розділу V "Перехідні положення" Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в редакції Рішення Вищої ради правосуддя № 977/0/15-23 від 12.10.2023) встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу "Електронний суд", розміщеному за посиланням (https://cabinet.court.gov.ua), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Як встановлено судами попередніх інстанцій та не заперечується позивачем та його представником, останній 10.08.2024 за допомогою підсистеми «Електронний суд» сформував документ під назвою «заява» до якого було додано позовну заяву.

Вказане є порушенням пункту 26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та пункту 12 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС, що свідчить про використання представником позивача непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення суду.

Частина 10 статті 44 КАС України встановлює, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Таким чином, електронним підписом за допомогою ЄСІТС повинен бути скріплений процесуальний документ, що подається до суду, а накладення ЕЦП на додатки до цього документа лише засвідчує їхню справжність оригіналу.

Аналогічна правова позиція наведена Верховним Судом у постанові від 23.07.2024 у справі № 440/17245/23 та в ухвалі від 22.07.2024 у справі № 160/14247/22.

Щодо тези касаційної скарги про неможливість застосування правового висновку, зробленого у справі № 160/14247/22, оскільки він стосувався суб`єкта державної влади, суд не бере таку до уваги, зважаючи на те, що адвокат, як і органи державної влади, в силу приписів ст. 18 КАС України, має обов`язок зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) та відповідно дотримуватись порядку його використання.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 03.06.2021 у справі № 9901/82/21, від 21.07.2021 у справі № 9901/76/21 зроблено висновок про те, що звернення з позовною заявою у спосіб, який не передбачений чинним процесуальним законодавством, є підставою для повернення позовної заяви на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України, як такої, що подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до частини 2 статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано адвокатом - представником позивача, на якого розповсюджуються вимоги статті 18 КАС України, суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, та суд апеляційної інстанції підтримуючи оскаржувану ухвалу, правильно застосували норми процесуального права, а саме: пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України, що враховуючі наведені правові висновки Верховного Суду, не викликає сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Таким чином, суд касаційної інстанції дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги та відсутність підстав для відкриття касаційного провадження у справі.

З урахуванням викладеного, клопотання про постановлення окремої ухвали щодо судів попередніх інстанцій не підлягає вирішенню.

Керуючись статтями 328, 333, 359 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 23.08.2024 та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.10.2024 у справі № 420/25381/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області та Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Надіслати скаржнику копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: С.М. Чиркін

Судді: Я.О. Берназюк

А.А. Єзеров