Справа № 160/24736/24
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про визнання протиправними та скасування постанов,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, в якому просить визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 21.08.2024 №46 та 47.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідачем було проведено перевірку характеристик продукції, за результатами якого складено акт на підставі висновків акту відповідачем передчасно без дотримання встановлених позивачу строків на усунення порушення, і положень Технічних регламентів №1067, №1077 винесено постанови, якими відповідачу нараховано штраф. Позивач вважає вказані постанови відповідача протиправними .
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1, 2 ст. 257, ч.1 ст.260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області у відзиві на позовну заяву просить відмовити у задоволенні позовних вимог, вказуючи на їх необґрунтованість.
В спростування тверджень позивача про передчасне винесення оскаржуваних постанов про накладення штрафів, відповідач зазначає, що відповідно до п. 8 Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, затвердженого постановою КМУ від 05.10.2011 №1017, перевірка стану виконання рішення починається не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня надходження до органу ринкового нагляду повідомлення про його виконання, а в разі неподання суб`єктом господарювання такого повідомлення в установлений строк не пізніше ніж через 10 робочих днів з дня настання такого строку.
Вищевказане також закріплено у ч.3, ч. 4 ст. 34 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
Відповідно до ч. 8 ст. 34 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» у разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення по вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів.
Позивач обґрунтовуючи не нанесення інформації безпосередньо на електрообладнання та заявляючи про неможливість відповідного нанесення, не надав доказів неможливості зазначення інформації на самому електрообладнанні, оскільки законодавець визначив, що лише у разі неможливості така інформація зазначається на його упакуванні чи в документі, що супроводжує таке обладнання. При цьому, з огляду на наведені положення технічних регламентів, вбачається, що неможливість зазначення інформації на самому електрообладнанні стосується технічних характеристик продукції, зокрема через: розмір, матеріал, можливість пошкодження продукції під час зазначення інформації, що унеможливить використання продукції за призначенням.
Якщо наведені обставини унеможливлюють зазначення інформації, визначеної технічними регламентами, на саму продукцію так, щоб вона була видима, розбірлива і незмивна, та виробником не передбачена на продукції табличка з технічними даними, лише в такому випадку відповідна інформація повинна бути зазначена на пакування чи в документі, що супроводжує таке обладнання.
Відповідач звертає увагу на те, що продукція має достатні розміри, матеріал та інші параметри, що в повній мірі дають можливість для зазначення усієї інформації на самій продукції, тому такою, що відповідає технічним регламентам, продукція у даному випадку може вважатися лише за умови нанесення відповідної інформації на саме електрообладнання.
У відповіді на відзив позивач в обґрунтування своїх доводів додатково вказав наступне.
29.08.2024 на адресу позивача надійшло рішення позивача від 20.08.2024 №6 про внесення змін до рішень від 22.07.2024 №№87 та 88, у яких він вказав, що виконання товариством даних рішень не може бути визнане результативним, оскільки безпосередньо на обладнанні не нанесено інформацію про виробника та імпортера, а також знак відповідності технічним регламентам, та продовжив термін виконання рішень до 19.11.2024. Натомість вже 21.08.2024 відповідачем винесені спірні постанови №№46 і 47.
Частиною 1 ст. 29 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» передбачено, що нанесення знака відповідності технічним регламентам на продукцію вважається також нанесення цього знака на будь-який інший, ніж сама продукція, об`єкт згідно з правилами та умовами нанесення зазначеного знака.
Таким чином, законодавством передбачена можливість нанесення інформації про виробника та імпортера, а також знаку відповідності технічним регламентам, на пакування продукції у разі, якщо нанесення такої інформації на саму продукцію не є можливим.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
На підставі наказу Головного управління Дерпродспоживслужби в Одеській області від 15.07.2024 №1073 «Про проведення перевірки», направлення на проведення перевірки від 15.07.2024 №547, у період з 16.07.2024 по 19.07.2024 посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області було проведено планову перевірку характеристик продукції, що продається в магазині «АЛЛО maх» за адресою вул.Пантелеймонівська, 110 , м. Одеса.
Предметом перевірки були характеристики побутових ламп неспрямованого випромінення в частині їх відповідності вимогам Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 №734, Технічного регламенту щодо встановлення системи для визначення вимог з екодизайну енергоспоживчих продуктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3.10.2018 №804, низьковольтне електричне обладнання в частині його відповідності вимогам Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1067, обладнання в частині його відповідності вимогам Технічного регламенту з електромагнітної сумісності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1077.
Результати перевірки оформлені актом перевірки характеристик продукції від 19.07.2024 №1366.
Перевіркою встановлені наступні порушення:
На підставі вказаного акту перевірки Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області прийняті рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 22.07.2024 № 87 і №88, якими доручено:
вжити заходів щодо усунення формальної невідповідності пунктам 8, 12,13, 19, 20, 21, 28 та 41-43 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.215 №1067 та п.п. 17, 18, 25, 26, 32, 44-46 Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1077, щодо товару «Фен Мі Іоnik Hair Dryer H300 Е»;
вжити заходів щодо усунення формальної невідповідності пунктам 8, 12,13, 19, 20, 21, 28 та 41-43 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.215 №1067 щодо товару «Стельовий світильник Yeelight Crystal LED Ceiling Light Mini».
Товариству надано строк для усунення формальної невідповідності до 16.09.2024.
02.08.2024 за №1467 ТОВ «АЛЛО» було направлено на адресу відповідача повідомлення про виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.
Товариством стосовно товару «Фен Мі Іоnik Hair Dryer H300 Е» усунено формальну невідповідність додано інструкцію українською мовою, яка в тому числі містить інформацію про безпечність. Окрім того, на прозорій пакувальній плівці вказаного товару розміщено QR-код, відсканувавши який споживач отримує доступ до вищевказаної інструкції у електронному вигляді. На пакуванні товару присутній стікер з наявною інформацією про найменування та адреси виробника та імпортера, а також знак відповідності технічним регламентам.
Стосовно товару «Стельовий світильник Yeelight Crystal LED Ceiling Light Mini» усунено формальну невідповідність додано інструкцію українською мовою, яка в тому числі містить інформацію про безпечність, а також інформацію про найменування та адреси виробника та імпортера та знак відповідності технічним регламентам. Окрім того, на пакуванні вказаного товару, а саме на прозорій пакувальній плівці розміщено QR-код, відсканувавши який споживач отримує доступ до вищевказаної інструкції у електронному вигляді.
До повідомлення були додані фотодокази маркування товарів та супроводження його інструкцією українською мовою, копії інструкції до товарів українською мовою, копії декларацій про відповідність товарів.
За результатами позапланової перевірки складено акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 19.08.2024 №7.
За висновками акту Товариством частково виконано обмежувальні (корегувальні) заходи, виконання не може бути визнане результативним.
Так, зазначено, що під час проведення перевірки стану виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 22.07.2024 №87 щодо усунення формальної невідповідності щодо товару «Фен Мі Іоnik Hair Dryer H300 Е» встановлено, що електрообладнання знаходиться в реалізації та на ньому або на його табличці з технічними даними відсутній знак відповідності технічним регламентам та не нанесено інформацію про найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торгівельну марку та контактну поштову адресу виробника та імпортера. На момент проведення перевірки стану виконання рішення встановлено, що продукція супроводжується інструкціями та інформацією про безпечність, складеними згідно з вимогами закону щодо порядку застосування мов (фотофіксація додається).
Під час проведення перевірки стану виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 22.07.2024 №88 щодо усунення формальної невідповідності щодо товару «Стельовий світильник Yeelight Crystal LED Ceiling Light Mini» встановлено, що електрообладнання знаходиться в реалізації та на ньому або на його табличці з технічними даними відсутній знак відповідності технічним регламентам та нанесено інформацію про найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку та контактну поштову адресу виробника та імпортера. На момент проведення перевірки стану виконання рішень встановлено, що продукція супроводжується інструкціями та інформацією про безпечність, складеними згідно з вимогами закону щодо порядку застосування мов (фотофіксація додається).
На підставі вказаного акту перевірки Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області прийнято протокол №5 від 20.08.2024 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».
Позивач отримав рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 20.08.2024 №6 про внесення змін до рішень від 22.07.2024 №№87 і 88, у яких вказано, що виконання товариством даних рішень не може бути визнане результативним, оскільки безпосередньо на обладнанні не нанесено інформацію про виробника та імпортера, а також знак відповідності технічним регламентам та продовжено строк виконання рішень до 19.11.2024.
Не погодившись з постановами відповідача про накладення штрафу від 21.08.2024 №46 і №47, вважаючи їх протиправними, позивач з відповідним позовом звернувся до суду.
Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції визначено Законом України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції від 02 грудня 2010 року № 2735-VI (далі - Закон №2735-VІ).
За змістом ст. 1 вказаного Закону державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до цього Закону. У разі якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" повноваження також через свої територіальні органи, термін орган ринкового нагляду позначає також його територіальні органи.
Стаття 4 Закону № 2735-VІ визначає, що метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
Частиною 1 ст. 22 Закону № 2735-VI визначені заходи державного ринкового нагляду, зокрема, перевірка характеристик продукції.
Відповідно до ст. 23 Закону № 2735-VI під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону. При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції. Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції. Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції. Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи. Під час проведення перевірок продукції певного виду (типу), категорії та/або групи забороняється перевіряти продукцію іншого виду (типу), категорії та/або групи. Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та направлення видаються і оформлюються невідкладно.
Відповідно до ст. 24 Закону № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять планові перевірки характеристик продукції у розповсюджувачів згідно із секторальними планами ринкового нагляду.
За ст. 30 Закону № 2735-VI обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: 1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону); 2) усунення формальної невідповідності (згідно з частиною третьою статті 29 цього Закону); 3)тимчасової заборони надання продукції на ринку.
Відповідно до ст. 29 Закону № 2735-VІ у разі, якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.
У разі якщо органом ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про виконання ним рішення про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами чи усунення формальної невідповідності та/або перевірки стану виконання суб`єктом господарювання цього рішення, проведених відповідно до статті 34 цього Закону, встановлено, що невідповідність продукції встановленим вимогам не усунено або усунено частково, орган ринкового нагляду відповідно до затвердженої Кабінетом Міністрів України методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів вживає таких обмежувальних (корегувальних) заходів: обмеження, заборона надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу, відкликання продукції.
Частиною 1 ст. 33 Закону № 2735-VI визначено, що обмежувальні (корегувальні) заходи запроваджуються відповідними рішеннями органів ринкового нагляду.
Відповідальність суб`єктів господарювання за порушення у сфері державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції встановлено нормами Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" від 02 грудня 2010 року № 2735-VI (ст.44).
Так, п.3 ч. 4 ст. 44 Закону № 2735-VI до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі: невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності, визначених частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.
Частиною 3 ст. 29 Закону 2735-VI орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність.
Відповідачем, рішеннями про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 22.07.2024 №87 і №88, було встановлено позивачу строк до 16.09.2024 усунути формальні невідповідності, який в подальшому був продовжений рішенням про внесення змін до рішень від 20.8.2024 №6 до 19.11.2024.
Натомість в порушення своїх же встановлених термінів , не дочекавшись спливу строку Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області відносно ТОВ «АЛЛО» були прийняті спірні постанови про накладення штрафу.
Тобто, постанови були прийняті відповідачем передчасно, що вже позбавляє його стверджувати про невиконання позивачем рішень.
Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 р. № 1067, затверджено Технічний регламент низьковольтного електричного обладнання, яким встановлено вимоги стосовно захисту здоров`я та безпеки людей і свійських тварин та майна, яким повинно відповідати низьковольтне електричне обладнання (далі - електрообладнання) з метою надання його на ринку України. (Технічний регламент №1067).
Пунктами 12, 20 Технічного регламенту №1067 встановлено, що виробники зазначають своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу на електрообладнанні, а якщо це неможливо, - на його пакуванні чи в документі, що супроводжує таке електрообладнання. В адресі повинно зазначатися єдине місце, за яким можна зв`язатися з виробником. Контактні дані наводяться згідно з вимогами закону щодо порядку застосування мов.
Імпортери зазначають своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу на електрообладнанні, а якщо це неможливо, - на його пакуванні чи в документі, що супроводжує таке електрообладнання. Контактні дані наводяться згідно з вимогами закону щодо порядку застосування мов.
Аналогічні положення містить також і Технічний регламент з електромагнітної сумісності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 .№1077.
Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 №1184 затверджено форму, опис знаку відповідності технічним регламентам, правила та умови його нанесення.
Знак відповідності технічним регламентам являє собою форму незамкненого з правого боку кола усередині якого вміщено стилізоване зображення трилисника.
За п. 1 Правил та умов нанесення знака відповідності технічним регламентам знак відповідності наноситься на продукцію або на її табличку з технічними даними таким чином, щоб він бу видимим, розбірливим і незмивним. У разі коли це є неможливим або невиправданим через характер продукції, знак відповідності наноситься на пакування та на супровідні документи, якщо такі документи передбачені відповідним технічним регламентом.
Такі ж положення передбачені п. 42 Технічного регламенту №1067 і п. 45 Технічного регламенту №1077 та узгоджені з ч. 1 ст. 29 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності».
Отже, вищенаведеними нормами дозволено розміщення інформації про виробника, імпортера і знака відповідності технічним регламентам на пакуванні товарів.
Постачальником продукції (імпортером) ТОВ «ТД Цифротрейдинг» листом №16/8 від 08.08.2022 повідомлено ТОВ «АЛЛО» про відсутність технічної можливості нанесення вищевказаної інформації та знаків відповідності на товари виробництва «Ціньдао Їлінк Інформейшен Технолоджі Ко, ЛТД» (КНР), про що повідомлено виробником в листі №27 від 11.03.2022.
Листом №12-7/22 від 27.07.2022 виробником Компанією з обмеженою відповідальністю «Дрім (Тянджян) Інформашион Технолоджі Ко, ЛТД (е МІ Екосістем Компані)» також повідомлено про технічну неможливість наносити на товар найменування та контакти виробника та імпортера, знак відповідності українським технічним регламентам та іншу необхідну інформацію. Водночас, така інформація наноситься на упаковку товару, яка відповідає вимогам технічних регламентів, що діють в Україні.
Докази нанесення такої інформації на пакуванні товарів не заперечуються відповідачем.
Відповідно до пунктів 13, 21 Технічного регламенту №1067 і пунктів 18, 26 Технічного регламенту №1077 обладнання має супроводжуватись інструкціями та інформацією про безпечність українською мовою. Зазначені інструкції та інформація, а також будь яке маркування повинні бути чіткими і зрозумілими.
Частиною 2 ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів» інформація про продукцію може бути розміщена у місцях , де вона реалізується, а також за згодою споживача доводиться до нього за допомогою засобів дистанційного зв`язку.
На пакуваннях товарів, які реалізуються позивачем наявні QR-коди, відсканувавши які споживачі можуть отримати доступ до інструкцій про товар з інформацією про безпечність українською мовою.
Крім того, якість і безпечність товарів доведена деклараціями про відповідність від 15.12.2020 №RTS .UKR.355-119-8/20 і від 17.07.2024 №UA.060. D1091-24.
У вказаних деклараціях про відповідність товарів позивача вказано, що вони відповідають вимогам технічних регламентів, отже підтверджують той факт, що товари не становлять ризику для здоров`я безпеки людей.
Суд також вважає важливим зазначити , що Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації з 24 лютого 2022 року 5:30 год. в Україні введений воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на даний час.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року №303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 "Про введення воєнного стану в Україні".
Пункт 2 зазначеної Постанови №303 передбачає, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Відповідно до п.5 Постанови №303 встановлено припинити проведення планових заходів державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», крім здійснення заходів державного ринкового нагляду щодо:
- побутових ламп неспрямованого випромінення в частині їх відповідності вимогам Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 р. № 734 і Технічного регламенту щодо встановлення системи для визначення вимог з екодизайну енергоспоживчих продуктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 жовтня 2018 р. № 804;
- низьковольтного електричного обладнання в частині його відповідності вимогам Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 р. № 1067;
- обладнання в частині його відповідності вимогам Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 р. № 1077.
Таким чином, Постановою КМУ №303 не передбачено можливості проведення планових заходів щодо перевірки характеристик продукції в умовах воєнного стану. Усі заходи, які проводяться у цей період, мають бути лише позаплановими і лише у виняткових випадках, визначених пунктом 2 постанови.
Отже, проведення планового заходу з перевірки характеристик продукції в магазині "АЛЛО max" з 16.07.2024 по 19.07.2024 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області , є порушенням вимог Постанови КМУ №303 і, відповідно, неправомірним, що тягне за собою і протиправність оскаржуваних постанов.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, а позов таким що підлягає задоволенню.
Згідно ч. 1ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду із даним позовом було сплачено судовий збір у сумі 3028,00 грн., що підтверджується копією платіжної інструкції №847853 від 02.09.2024.
Позовна заява подана в електронній формі через систему «Електронний суд».
За приписами ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, позивач повинен був сплатити судовий збір за подання позовної заяви в сумі 2422,40 грн.
Відповідно до п.1. ч. 1 ст. 7 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми (ч. 2 ст. 7 Закону України "Про судовий збір").
Позивач просить також стягнути витрати на правничу допомогу у сумі 5000,00 грн.
Відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення відноситься до основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п. 10 ч.3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.
Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (ч.1,ч.2 ст. 16 КАС України).
Відповідно до ч.1 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Частиною 3 ст. 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до частин 1,2, 4, 5ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Згідно ч.1.ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.
За визначенням п.4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Згідно ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
10.06.2019 між Адвокатським бюро «Олександра Шевченка» (Виконавець) і ТОВ «АЛЛО» (Замовник) був укладений договір про надання правової допомоги №А1 , предметом якого є надання Виконавцем усіма законними методами та способами правової допомоги Замовнику у всіх справах, які пов`язані чи можуть бути пов`язані із захистом та відновленням порушених, оспорюваних, невизнаних його прав та законних інтересів, а Замовник зобов`язався сплатити гонорар (винагороду) за надану правову допомогу та компенсувати фактичні витрати на її надання в обсязі та на умовах, визначених договором.
28.08.2024 до договору між сторонами було укладено Додаткову угоду №31, в п. 2 якої сторони погодили встановити наступний розмір оплати за надані, відповідно до умов п. 1 Додаткової угоди, послуги:
надання консультації з питань практичного застосування норм Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції", Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, Правил та умов нанесення знака відповідності технічним регламентам знак відповідності щодо спірних правовідносин між ТОВ «АЛЛО» та Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області з приводу винесення постанов від 21.08.2024 №№46 і 47 про накладення штрафів;
проведення аналізу прецедентної практики та правових висновків за аналогічними справами;
складення, виготовлення та подання до суду позовної заяви з додатками щодо визнання протиправними та скасування постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 21.08.2024 №№46 та 47.
Загальна сума витрат складає 5000,00 грн.
02.09.2024 сторонами на вказану суму підписано акт прийому-передачі послуг №31 до договору.
Оплата наданих послуг підтверджується копією платіжної інструкції №847854 від 02.09.2024.
За правилами частин 6, 7 ст. 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
За висновками Великої Палати Верховного Суду, наведеними у додатковій постанові від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц, саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування іншою стороною витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній зі сторін без відповідних дій з боку такої сторони. Суд у позовному провадженні є арбітром, що надає оцінку тим доказам і доводам, що наводяться сторонами у справі. Тобто, суд не може діяти на користь будь-якої зі сторін, що не відповідатиме основним принципам судочинства. Таким чином, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, що підлягають розподілу, за клопотанням іншої сторони. Саме інша сторона зобов`язана довести неспівмірність заявлених опонентом витрат.
Відповідачем заяви про зменшення суми витрат на правничу допомогу подано не було.
Відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони.
З урахуванням вищенаведеного, витрати на правничу допомогу підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 139, 241, 243, 244-246, 250, 262,295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛЛО» до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області про визнання протиправними та скасування постанов - задовольнити.
Визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 21.08.2024 №46 та №47.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона