Справа № 520/28245/24
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2024-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про зупинення провадження у справі

19 листопада 2024 року № 520/28245/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в порядку спрощеного провадження клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про зупинення провадження у справі та залишення позову без розгляду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (, вул. Шевченка, буд. 8, м. Харків, 61013) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся представник позивача з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області щодо непроведення з ОСОБА_1 остаточного розрахунку при звільненні 27.04.2020, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 грошового забезпечення з 01.01.2020 року по 27.04.2020 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня кожного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату грошового забезпечення (з урахуванням раніше сплачених сум) за періоди: з 01.01.2020 року по 27.04.2020 року за механізмом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" на 1 січня 2020 року, на відповідний тарифний коефіцієнт посадового окладу та окладу за військовим званням із наступним перерахунком щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії у спосіб: щодо надбавки за особливості проходження служби правильного математичного обрахунку, шляхом сумування перерахованих за вказаним механізмом числових показників посадового окладу + окладу за спеціальне звання + надбавки за вислугу років та 50% від отриманої суми буде становити надбавка за особливості проходження служби; щодо премії відсотки премії, зазначені у наказах ГУ ДСНС України в Харківській області з 01.01.2020 року по 27.04.2020 року про преміювання ОСОБА_1 від розміру посадового окладу, перерахованого за вищевказаним механізмом;

- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області здійснити ОСОБА_1 нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні зі служби за період з 27.04.2020 (день звільнення) по день фактичної виплати перерахованих сум грошового забезпечення, виходячи з нормативної формули положень ст.117 КЗпП України та приписів постанови Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100, з урахуванням принципу співмірності, законодавчо закріпленого ст.117 КЗпП України у спосіб множення показника середньоденного грошового забезпечення за два останні місяці перед звільненням 388,92 грн. на кількість днів затримки розрахунку, але не більше шести місяців (з урахуванням обмежень, встановлених ст.117 КЗпП України), що становить 388,92 грн. х 180 = 70 005,60 грн. (сімдесят тисяч п`ять гривень 60 копійок).

Ухвалою суду від 24.10.2024 було відкрито спрощене провадження у справі.

Засобами автоматизованої системи "Електронний суд" на адресу Харківського окружного адміністративного суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому міститься клопотання про залишення без розгляду адміністративного позову, у зв`язку з пропуском позивачем процесуального строку на звернення до суду.

Крім того, відповідач у клопотанні, яке виклав у відзиві, також просив зупинити провадження по справі.

В обґрунтування клопотання відповідачем зазначено, що відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Верховного Суду від 10.10.2024 справу № 440/6856/22 за позовом особи до Полтавської міської ради про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні передано на розгляд Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду. Верховний Суд зазначив, що у цій справі період стягнення середнього заробітку з 19.07.2022 до дня фактичного розрахунку при звільненні регулюється вже нині чинною редакцією ст. 117 КЗпП України, яка передбачає обмеження виплати такому працівникові шістьма місяцями. Колегія суддів визначила, що спірним та ключовим питанням у вирішенні спорів щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні є розповсюдження висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 26.09.2019 у справі № 761/9584/15-ц, якими визначено критерії зменшення розміру відшкодування, визначеного відповідно до ст. 117 КЗпП України, на правовідносини, які регулюються ст. 117 КЗпП України у редакції Закону № 2352-ІХ, якою обмежено строк виплати середнього заробітку у шість місяців. Під час касаційного перегляду встановлено наявність неоднакової практики Верховного Суду з цього питання. В ухвалі зазначено, що з урахуванням різних підходів щодо застосування приписів ст.117 КЗпП України у редакції Закону № 2352-IX із застосуванням правових позицій Великої Палати Верховного Суду, колегія суддів, з метою забезпечення єдності практики вирішення спорів у подібних правовідносинах, вважається за необхідне передати цю справу на розгляд палати, до якої входить колегія, що розглядає цю справу. З урахуванням викладеного, відповідач, посилаючись на положення п. 5 ч. 2 ст. 236 КАС України просив зупинити провадження в справі до набрання законної сили судовим рішенням Верховного Суду у справі № 440/6856/22. Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши клопотання представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10.10.2024 передано на розгляд Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду справу № 440/6856/22 за позовом ОСОБА_2 до Полтавської міської ради про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Приймаючи таке рішення, колегія суддів касаційного суду визначила, що спірним та ключовим питанням у вирішенні спорів щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні є розповсюдження висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 26.09.2019 у справі № 761/9584/15-ц, якими визначено критерії зменшення розміру відшкодування, визначеного відповідно до ст. 117 Кодексу законів про працю України, на правовідносини, які регулюються ст. 117 Кодексу законів про працю України у редакції Закону № 2352-ІХ, якою обмежено строк виплати середнього заробітку у шість місяців.

Під час касаційного перегляду встановлено наявність неоднакової практики Верховного Суду з цього питання.

Отже, підставою для передачі справи на розгляд Судової палати визначена необхідність забезпечення єдності практики вирішення спорів у подібних правовідносинах.

Враховуючи, що правовідносини у справі №440/6856/22 є подібними до спірних відносин у даній справі, тому суд зазначає, що рішення в адміністративній справі має суттєве значення для вирішення даної справи.

За правилами п. 5 ч. 2 ст. 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду - до набрання законної сили судовим рішенням касаційної інстанції.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що рішення Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у справі № 440/6856/22 сприятиме повному та об`єктивному розгляду справи, відтак, провадження у цій справі необхідно зупинити до набрання законної сили рішенням Судової палати у вказаній справі.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про задоволення клопотання відповідача про зупинення провадження у справі.

Щодо клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Згідно з ч.ч. 1-3, 5 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Натомість, ч.2 ст.233 КЗпП України (в редакції до 19.07.2022 року) встановлено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Офіційне тлумачення положення указаної норми надав Конституційний Суд України у рішеннях від 15 жовтня 2013 року №8-рп/2013 і №9-рп/2013. Конституційний Суд України дійшов висновку, що в аспекті конституційного звернення, положення ч.2 ст.233 КЗпП України у системному зв`язку з положеннями статей 1, 12 Закону України «Про оплату праці» необхідно розуміти так, що у разі порушення роботодавцем законодавства про оплату праці не обмежується будь-яким строком звернення працівника до суду з позовом про стягнення заробітної плати, яка йому належить, тобто усіх виплат, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством, зокрема й за час простою, який мав місце не з вини працівника, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат.

Згідно з пунктом 2.1 мотивувальної частини вказаного рішення поняття «заробітна плата» і «оплата праці», які використано у законах, що регулюють трудові правовідносини, є рівнозначними в аспекті наявності у сторін, які перебувають у трудових відносинах, прав і обов`язків щодо оплати праці, умов їх реалізації та наслідків, що мають настати у разі невиконання цих обов`язків.

Верховний Суд, надаючи оцінку поняттям «грошова винагорода», «одноразова грошова допомога при звільненні» та «оплата праці» і «заробітна плата», які використовується у законодавстві, що регулює трудові правовідносини, виснував, що вказані поняття є рівнозначними.

Під заробітною платою, яка належить працівникові, або, за визначенням, використаним у частині другій статті 233 КЗпП України, належною працівнику заробітною платою необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.

Законом №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції: «Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

З матеріалів справи судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Головному управлінні Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, звільнений зі служби Наказом ГУ ДСНС України в Харківській області від 27.04.2020.

В адміністративному позові позивач зазначив, що звернувшись за правовою допомогою щодо правильності обрахунку його грошового забезпечення позивачем з`ясовано, що таке відповідачем за період з 01.01.2020 по 27.04.2020 виплачувалось у неналежному розмірі, що він вважає протиправною бездіяльністю відповідача.

Крім того, позивач посилається на те, що відповідного перерахунку грошового забезпечення відповідачем вчинено не було. Із зазначеного питання позивач звернувся через адвоката до відповідача.

Листом ГУ ДСНС України у Харківській області № 65050-8202/65190 від 28.08.2024 повідомило позивача на звернення його представника про відсутність підстав для вчинення означених дій.

Крім того, відповідно до вказаного листа позивачу також направлено інформацію про розмір фактично виплаченого ОСОБА_1 грошового забезпечення за період з 01.01.2020 по дату звільнення (копія Табелю № 7554223 на 1 арк.).

Отже, матеріалами справи підтверджено, що інформацію про нараховані суми грошового забезпечення та інформацію про нарахування та виплату грошового забезпечення за період проходження військової служби позивач отримав з листа Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 28.08.2024.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з позовною заявою 09.10.2024 року через систему "Електронний Суд", тобто у межах тримісячного строку з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом в межах строку, визначеного положеннями вищезазначених норм права, а тому відсутні підстави для задоволення клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 122, 229, 236, 248, 256, 258, 291, 293 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про зупинення провадження у справі №520/28245/24 задовольнити.

Зупинити провадження у справі №520/28245/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області (, вул. Шевченка, буд. 8, м. Харків, 61013) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії до набрання законної сили рішенням Верховного Суду у справі № 440/6856/22.

У задоволенні клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області про залишення позову без розгляду відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Н. А. Полях