Справа № 308/14176/24
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

18 листопада 2024 рокуЛьвівСправа № 308/14176/24 пров. № А/857/28490/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Бруновської Н. В.
суддів -Хобор Р. Б.
Шавеля Р. М.

перевіривши в електронній формі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 жовтня 2024 року у справі № 308/14176/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 листопада 2024 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з порушеннями строків встановлених ст.286 КАС України, та надано п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявленого недоліку.

Копію зазначеної ухвали скаржник отримав 06 листопада 2024 року до електронного кабінету користувача підсистеми "Електронний суд" ,що підтверджується довідкою Восьмого апеляційного адміністративного суду про доставку електронного листа.

Проаналізувавши матеріали справи, суд прийшов до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження з огляду на наступне.

На виконання вимог вказаної ухвали у встановлений судом строк, скаржником до суду заявлено клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, яке обґрунтоване тим, що процесуальні строки встановлені законом для подання апеляційної скарги, пропущені ним у зв`язку з низкою обставин, які безпосередньо унеможливили вчинення ним процесуальних дій у визначений законом строк, такі обставини виникли об`єктивно, незалежно від волі Позивача .

Відповідно до положень частини третьої статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України).

Суд апеляційної інстанції звертає увагу апелянта на те, що Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 жовтня 2024 року відмовлено в задоволенні адміністративного позову.

Не погодившись із прийнятим рішенням, апелянт ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято судом першої інстанції 02.10.2024року (при цьому в резолютивній частині цього рішення роз`яснено, що апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня його проголошення).

У відповідності до ст. 7 ст. 251 КАС України, якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

Представник апелянта зазначив в апеляційній скарзі, що копію оскаржуваного рішення ним отримано особисто в електронному кабінеті в підсистемі Електронний суд ЄСІТС 03.10.2024р, тобто з врахуванням вихідних днів останнім днем для подання апеляційної скарги було 14.10.2024р.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційна скарга на судове рішення у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення.

З матеріалів поданої апеляційної скарги вбачається, що рішення суду першої інстанції ухвалено 02.10.2024року, а скарга подана через систему Електронний суд лише 01.11.2024р, тобто з пропуском десятиденного строку на апеляційне оскарження судового рішення, передбаченого частиною 4 статті 286 КАС України.

В обґрунтування заяви щодо поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду адвокат вказує, що однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи. Також, адвокат акцентує увагу на тому, що повноваження адвоката, як представника Позивача закінчилися разом з розглядом справи у суді першої інстанції. Відтак, після закінчення розгляду справи у суді першої інстанції адвокат не мав належних повноважень на представництво позивача, в апеляційному суді і лише після підписання додаткової угоди у представника позивача виникло право на подання апеляційної скарги, а тому апеляційну скаргу подано в межах строків, які визначено приписами ст.295 КАС України.

Надаючи оцінку таким доводам скаржника у системному зв`язку із положеннями чинного законодавства України, колегія суддів уважає за необхідне зазначити таке.

ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до п. 6 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлене специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права й інтереси інших учасників правовідносин.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

Натомість, за наслідком дослідження змісту заяви адвоката про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, апеляційним судом установлено, що вона не містить належних та ґрунтовних доводів стосовно наявності в даному випадку поважних підстав, які вплинули на можливість своєчасного оскарження рішення районного суду.

При цьому, колегія суддів відхиляє доводи адвоката стосовно того, що дану апеляційну скаргу подано в межах строків, які визначено ст.295 КАС України, адже в досліджуваній ситуації строки подання апеляційних скарг у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначено статтею 286 КАС України, норми якої є спеціальними по відношенню до норм статті 295 КАС України.

Такий строк становить десять днів з дня проголошення оскаржуваного рішення.

Означене спростовує доводи скаржника стосовно того, що в досліджуваній ситуації необхідно застосовувати строки, які визначено приписами ст.295 КАС України.

Не є юридично спроможним також покликання адвоката Галинського М.В. на надходження до його електронного кабінету повідомлення щодо направлення апеляційної скарги з додатками, адже перебіг строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, у даному випадку, розпочався з дня проголошення такого судового акту та отримання останнього до Електронного кабінету підсистеми "Електронний суд" 03.10.2024р, тобто з врахуванням вихідних днів останнім днем для подання апеляційної скарги було 14.10.2024р.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Посилання апелянта на введення в Україні воєнного стану колегією суддів не приймається, оскільки відповідно до сталої практики Верховного Суду з цього питання, сам лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на можливість подання апеляційної скарги.

Доводи представника позивача адвоката Галинського М.В. про те, що позивач був мобілізований і з останнім був відсутній зв`язок не підтверджується жодними доказами.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У справі Європейського суду з прав людини «Стаббігс та інші проти Великобританії» визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, доводи апелянта не свідчать про наявність поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Відповідно до положень ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, оскільки представник апелянта був обізнаний про рішення суду першої інстанції брав безпосередню участь в судовому засіданні та отримав його 03.10.2024 р., колегія суддів вважає, що наведені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому приходить до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 298, 299, 325 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, наведені в заяві про поновлення строку апеляційного оскарження ОСОБА_1 від 11 листопада 2024 року

Відмовити у задоволенні заяви про поновлення строку апеляційного оскарження ОСОБА_1 від 11 листопада 2024 року.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 жовтня 2024 року у справі № 308/14176/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови.

Ухвалу разом із паперовими матеріалами справи надіслати до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області для приєднання до матеріалів справи №308/14176/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач Н. В. Бруновська
судді Р. Б. Хобор
Р. М. Шавель