Справа № 320/50514/24
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2024-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 листопада 2024 року м. Київ № 320/50514/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Шевченко А.В., перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський БКК» до приватного виконавця виконавчого округу м. Києві Гненного Дмитра Анатолійовича про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в :

до Київського окружного адміністративного суду через свого представника - адвоката Остринську А.К. звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Київський БКК» з позовом до приватного виконавця виконавчого округу м. Києві Гненного Дмитра Анатолійовича, в якому позивач просить суд визнати протиправними дії приватного виконавця Гненного Дмитра Анатолійовича щодо стягнення з ТОВ «Київський БКК» суми основної винагороди у розмірі 165387,20 грн і витрат на виконавче провадження у розмірі 747,36 грн та повернути на рахунок ТОВ «Київський БКК» 166134,56 грн.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.

Наданий адміністративний позов не відповідає вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною першої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Частиною другою цієї ж статті передбачено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що початок перебігу строку звернення до суду у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, предметом оскарження є дії приватного виконавця Гненного Дмитра Анатолійовича щодо стягнення з позивача суми основної винагороди та витрат на виконавче провадження.

Зі змісту позовної заяви встановлено, що про порушення свої прав позивач дізнався 25.06.2024, коли з його рахунків було списано суму у розмірі 1 820 006,59 грн.

Водночас, з цим позовом позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду 01.08.2024, подавши його засобами підсистеми «Електронний суд», тобто із пропуском строку звернення до суду, встановленого частиною першої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, в обґрунтування пропуску строку звернення представником позивача подана заява про поновлення пропущеного строку, за результатами вивчення якої судом не встановлено поважності причин такого пропуску.

В заяві представник позивача зазначає, що ТОВ «Київський БКК» в межах десятиденного строку звернення, встановленого частиною першої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України, звернулося до Господарського суду м. Києва як до суду, який видав виконавчий документ із скаргою на дії приватного виконавця, проте ухвалою від 11.07.2024 у справі № 910/9998/23 відмовлено у прийнятті до розгляду скарги з підстав того, що вказаний спір належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Представник позивача зазначає, що вказану ухвалу Господарського суду було ним отримано 22.08.2024 о 20:06 засобами підсистеми «Електронний суд», проте через перебування законного представника Остринської Анни Костянтинівни у щорічній основній відпустці по 29.07.2024 не мало можливості звернутися до адміністративного суду із вказаним позовом.

Проте, суд відхиляє вказані доводи представника позивача, оскільки звернення до Господарського суду міста Києва із скаргами на дії приватного виконавця із порушенням правил підсудності не може вважатись поважною причиною пропуску строку на подання позовної заяви.

Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 15 травня 2020 року у справі № 922/1467/19 дійшов висновку, що подання позову з недодержанням правил підвідомчості/підсудності (навіть у разі наступного закриття провадження у справі, а не відмови в позові або повернення позову), не перериває перебігу позовної давності.

Щодо твердження заявника відносно перебування законного представника ТОВ «КИЇВСЬКИЙ БКК» Остринської Анни Костянтинівни у щорічній основної відпустці з 15.07.2024 по 28.07.2024 року, суд не може погодитися із вказаними доводами з огляду на те, що законним представником юридичної особи є її керівник, в даному випадку - ОСОБА_2 . Водночас перебування Остринської Анни Костянтинівни - адвоката, представника позивача за довіреністю у щорічній відпустці не є вагомою підставою для поновлення строку звернення.

Слід зазначити, що встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням.

Відповідно до статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Відповідно до статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших поважних причин його пропуску з наданням суду на їх підтвердження відповідних доказів.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

у х в а л и в:

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський БКК» залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позов.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Шевченко А.В.