Справа № 300/784/24
Суддя: Шинкар Тетяна Ігорівна
Дата ухвалення: 2024-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 рокуЛьвівСправа № 300/784/24 пров. № А/857/21478/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача Шинкар Т.І.,

суддів Іщук Л.П.,

Обрізка І.М.,

секретаря судового засідання Нор А.Т.,

розглянувши у судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Івано-Франківської митниці на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Гомельчук С.В.), ухвалене у відкритому судовому засіданні в м.Івано-Франківськ о 13 год. 06 хв. 09 квітня 2024 року, повне судове рішення складено 18 квітня 2024 року, у справі № 300/784/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Івано-Франківськмінерал-цемент» до Івано-Франківської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,

В С Т А Н О В И В:

Товариства з обмеженою відповідальністю «Івано-Франківськмінерал-цемент» (далі Товариство) звернулось в суд з позовом до Івано-Франківської митниці, просило скасувати рішення про коригування митної вартості товарів: №UA206020/2023/000059/2 від 06.10.2023; №UA206020/2023/000060/2 від 06.10.2023; №UA206020/2023/000061/2 від 06.10.2023; №UA206020/2023/000062/2 від 06.10.2023; №UA206020/2023/000063/2 від 10.10.2023; №UA206020/2023/000066/2 від 16.10.2023; №UA206020/2023/000069/2 від 31.10.2023; №UA206020/2023/000071/2 від 06.11.2023; №UA206020/2023/000072/2 від 07.11.2023; №UA206020/2023/000084/2 від 22.11.2023; №UA206020/2023/000085/2 від 22.11.2023; №UA206020/2023/000086/2 від 22.11.2023; №UA206020/2023/000087/2 від 22.11.2023; №UA206020/2023/000088/2 від 22.11.2023; №UA206020/2023/000090/2 від 30.11.2023; №UA206020/2023/000091/2 від 30.11.2023.

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2024 року позов задоволено.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що в оскаржуваних рішеннях відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначених у митних деклараціях; не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Суд першої інстанції вказав, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. Суд першої інстанції зазначив, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товару, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками. Суд першої інстанції дійшов висновку, що митний орган не навів доказів того, що документи, подані декларантом, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, не надав жодного документа, який би підтвердив митну вартість товару, визначену відповідачем за резервним методом.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Івано-Франківська митниця подала апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2024 року та ухвалити нове, яким в задоволені позову відмовити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що декларантом не виконано законну вимогу митного органу та не надано всі документи, які підтверджують заявлену митну вартість. Скаржник вказує, що інспектором митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, які надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 Митного кодексу України. Скаржник зазначає, що джерело інформації було одне, а саме МД від 06.08.2023 № UA500420000/2023/3079, тому митна вартість була визначена за методом 2а (ст. 59 МКУ) за ціною договору щодо ідентичних товарів того самого виробника та торгової марки що вказано у деклараціях позивача. Скаржник вказує також, що витрати на транспортування додаються як одна із складових митної вартості до ціни товару, що була фактично сплачена. Скаржник зауважує, що експертні висновки щодо вартості товару придбаного та імпортованого позивачем на підставі договору, зокрема експертні висновки №113/748 від 06.10.2023, №113/838 від 23.11.2023, №113/839 від 23.11.2023, №113/840 від 23.11.2023, №113/841 від 23.11.2023 не подавались до всіх митних оформлень, а вибірково, тому вони з об`єктивних причин не взяті до уваги у зв`язку з їх не поданням. Скаржник зазначає також, що строк дії цінової експертизи безпосередньо визначається самим змістом, а використання змісту цінової експертизи в понад зазначені строки втрачає чинність, термін дії перелічених експертних висновків, які взяті судом до уваги дійсні до 05.12.2023 та до 22.01.2024. Скаржник вважає також, що експертні висновки не носять імперативного характеру, а можуть прийматися митними органами лише до уваги та служити додатковим джерелом інформації для прийняття рішення щодо правильності визначення митної вартості. Також зазначає, що під час процедури митного оформлення ввезеного позивачем товару у митного органу були наявні правові підстави для обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару.

Товариство подало відзив на апеляційну скаргу, зазначивши, що декларантом було надано всі можливі (передбачені ст. 53 МКУ) додаткові документи (які об`єктивно існують), тоді як митний орган не визначив чітко, які саме дані він не зміг встановити для визначення митної вартості у поданих документах, які саме документи (інформацію) має Декларант надати тощо. Звертає увагу суду, що в матеріалах справи містяться висновки експертної організації щодо кожної партії товару, які підтверджують вартість товару задекларовану декларантом.

В судовому засіданні представник апелянта апеляційну скаргу підтримав та просив таку задовольнити, представник позивача щодо апеляційної скарги заперечив, та просив залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржуване рішення суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України не відповідає.

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що між ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» та Jinko Solar Denmark Aps (Данія) укладено тотожні договори купівлі - продажу MCEUYP23Q3013 від 04.08.2023, MCEUYP23Q3014 від 04.08.2023, MCEUYP23Q3015 від 04.08.2023, MCEUYP23Q3016 від 04.08.2023, відповідно до яких Товариство імпортує на територію України товар (фотоелектричні модулі), номенклатура, кількість та вартість якого визначається в специфікації. Умови оплати вказуються у специфікаціях на кожну окрему партію.

Загалом відповідно до вказаних договорів на територію України Товариство імпортувало Товару на загальну суму 776 988,00 доларів США.

02.10.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України Товариство подало електронну митну декларацію (МД) 23UA41U4 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 684, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD»./Місць 19OF/19/.

06.10.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000059/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 76001,53 до 101991,24 USD.

06.10.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України Товариство подало електронну митну декларацію (МД) 23UA27U0 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 684, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

06.10.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000062/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 75998,36 до 101991,24 USD.

16.10.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України Товариство подало електронну митну декларацію (МД) 23UA90U1 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 360, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

16.10.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000066/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 40416,68 до 53679,60 USD.

21.11.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» подало електронну митну декларацію (МД) 23UA12U8 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 72, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

22.11.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000087/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 8138,830 до 10735,92 USD.

04.10.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» подало електронну митну декларацію (МД) 23UA48U2 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 684, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

06.10.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000060/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 76000,24 до 103010,96 USD.

04.10.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України Товариство подало електронну митну декларацію (МД) 23UA59U6 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 684, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

06.10.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000061/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 76000,24 до 103010,96 USD.

21.11.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» подало електронну митну декларацію (МД) 23UA01U4 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 72, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

22.11.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000086/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 40694,14 до 53679,60 USD.

21.11.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України Товариство подало електронну митну декларацію (МД) 23UA13U7 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 144, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

22.11.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000082/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 16277,66 до 21471,84 USD.

21.11.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» подало електронну митну декларацію (МД) 23UA93U0 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 252, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

30.11.2023 Івано-Франківською митницею ДМСУ відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000091/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 28460,62 до 37575,72 USD.

21.11.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» подало електронну митну декларацію (МД) 23UA97U2 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 36, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

22.11.2023 Івано-Франківською митницею ДМСУ відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000084/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 4075,390 до 5541,12USD.

06.11.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» подало електронну митну декларацію (МД) 23UA19U0 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 684, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD»

06.11.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000071/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 76274,43 до 101991,24 USD.

06.11.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби Товариство подало електронну митну декларацію (МД) 23UA22U1 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 684, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

07.11.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000072/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 76274,43 до 101991,24 USD.

30.11.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» подало електронну митну декларацію (МД) 23UA90U2 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 432, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD»

30.11.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000090/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 48789,64 до 64415,52 USD.

30.10.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України Товариство подало електронну митну декларацію (МД) 23UA35U9 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 684, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

31.10.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000069/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 76284,92 до 101991,24 USD.

09.10.2023 до Івано-Франківської митниці Державної митної служби України ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» подано електронну митну декларацію (МД) 23UA35U9 для митного оформлення товару «фотоелектричні модулі (сонячні панелі) розміром 2278*1134*30 мм, потужністю 565W, модель JKM565N-72HL4-BDV, шт. 684, торгова марка: Jinko Solar. Виробник: фірма «Jinko Solar Co.LTD».

10.10.2023 Івано-Франківською митницею відмовлено у митному оформленні, прийнято рішення №UA206020/2023/000063/2 про коригування митної вартості товару, згідно з яким митна вартість фотоелектричних модулів (сонячні панелі) була скоригована з 76000,69 до 101991,24 USD.

У перелічених вище рішеннях про коригування митної вартості №UA206020/2023/000059/2 від 06.10.2023, №UA206020/2023/000060/2 від 06.10.2023, №UA206020/2023/000061/2 від 06.10.2023, №UA206020/2023/000062/2 від 06.10.2023, №UA206020/2023/000063/2 від 10.10.2023, №UA206020/2023/000066/2 від 16.10.2023, №UA206020/2023/000069/2 від 31.10.2023, №UA206020/2023/000071/2 від 06.11.2023, №UA206020/2023/000072/2 від 07.11.2023, №UA206020/2023/000084/2 від 22.11.2023, №UA206020/2023/000085/2 від 22.11.2023, №UA206020/2023/000086/2 від 22.11.2023, №UA206020/2023/000087/2 від 22.11.2023, №UA206020/2023/000088/2 від 22.11.2023, №UA206020/2023/000090/2 від 30.11.2023, №UA206020/2023/000091/2 від 30.11.2023 у графі 33 зазначено, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частині другій, третій статті 53 МКУ (ел. відповідь декларанта про відсутність можливості надання запитуваних документів). Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Враховуючи, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально відповідно до пп.2, 3 статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Митна вартість буде визначена за методом 2а (ст. 59 МКУ) за ціною договору щодо ідентичних товарів (мали ідентичну інформацію щодо виробників, торгових марок, країну виробництва та ідентичний/аналогічний асортимент). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугувала МД від 06.08.2023 №UA500420000/2023/3079 .Визначена митна вартість 4,81 дол.США / кг.

Митним органом додатково нараховано до сплати ПДВ в загальній сумі 1 980 230,02 грн.

Вважаючи вказані рішення про коригування митної вартості протиправними, Товариство звернулось з позовом до суду.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції враховує такі підстави.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно частини 1 статті 246 Митного кодексу України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - МК України) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною 1 статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частина 1, 2 статі 51 МК України).

Відповідно до частини 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з частиною 2 статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною 3 статті 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частини 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до частини 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Частинами 4-5 статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Зі змісту приписів розділу ІІІ (Митна вартість товарів та методи її визначення) МК України випливає, що в аспекті реалізації процедур із визначення митної вартості товарів основоположну роль відіграє принцип обґрунтованості.

Так, зокрема митний орган повинен дотримуватися вимог принципу обґрунтованості при: а) встановлені належного до застосування методу визначення митної вартості товарів; б) встановлені достатнього переліку документів для цілей визначення митної вартості товарів.

Відповідно, рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Отже, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 09 липня 2020 року (справа № 804/5445/17), від 31 березня 2020 року (справа № 809/1858/16), від 15 лютого 2022 року (справа № 826/12901/17).

З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що митна вартість ввезених товарів визначена позивачем за першим методом - ціною договору.

Скаржник вказує, що щодо поданих Товариством ЕМД під час проведення митних формальностей автоматичною системою аналізу і управління ризиками (АСАУР) згенеровано такі форми митного контролю як: « 105-2. Контроль правильності визначення митної вартості товарів»; - « 106-2. Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

Інспектором митного органу декларанту надіслані повідомлення про початок консультації з митним органом та запропоновано надати необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, однак, як вказує скаржник, декларантом не надано таких документів. Протилежного судом не встановлено.

Оскільки заявлена митна вартість даних товарів була нижча від подібних і аналогічних товарів митне оформлення яких здійснено та спрацювання ризиків враховуючи вимоги ч. 2 ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана.

Скаржник вказує, що документи, надані Товариством на підтвердження митної вартості ввезеного Товару, містили такі розбіжності: платіжні інструкції не відповідали Додатку №2 специфікації, пакувальним листам, інвойсам в частині відомостей щодо оплати; наявні виправлення в CMR, затерто вагу та дописано ручкою іншу; в Proforma invoice вказано: «country of origin China».

Декларантом не виконано законну вимогу митного органу та не надано всі документи які підтверджують заявлену митну вартість.

На виконання згенерованих АСАУР форм митного контролю посадовою особою ВМО №1 Івано-Франківської митниці, декларанту надіслано повідомлення: згідно з вимогами статей 249, 266, 338 Митного кодексу України (2012) та Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.12 № 1316, необхідно пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення до митного контролю та прибути для участі у проведенні митного огляду.

Так, інспектором митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, як надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 Митного кодексу України.

Слід зауважити, що Товариство у позовній заяві та відзиві на апеляційну скаргу зазначає, що Декларантом додавалися додаткові документи, зокрема: митна декларація країни відправлення (вказана вага, кількість місць, вартість відвантаженого товару); комерційна пропозиція (вказано ціну товару, що пропонувався до продажу); проформа інвойс; повідомлення про дочірні підприємства з перекладом (інформація про структуру корпорації Jinko Solar); лист-роз`яснення від продавця щодо цін з перекладом (інформація від виробника щодо формування ціни на Товар та її динаміку); в окремих випадках долучався і Експертний висновок (щодо вартості Товару, придбаного та імпортованого Позивачем на підставі Договору), зокрема до: ВМД 23UA41U4 від 02.10.2023, ВМД 23UA90U2 від 30.11.2023, ВМД 23UA93U0 від 30.11.2023.

Вважає, що декларантом було надано всі можливі (передбачені ст. 53 МКУ) додаткові документи (які об`єктивно існують).

Товариство зазначає також, що в CMR, що йшла як товаросупровідний документ до ВМД 23UA41U4 від 02.10.2023, дійсно помилково вказано кількість одиниць Товару 684 замість 864 (описка поміняні місцями цифри « 8» та « 6»), а всі поставки, то номенклатура, обсяг та вартість Товару по кожному Договорі відповідає тим даним, що відображені в Специфікації (Додаток 2).

Товариство вказує, що у матеріалах справи містяться платіжні документи, що підтверджують факт оплати (100%) вартості Товару, такі документи були надані у розпорядження митному органу. Будь яких умов щодо зміни ціни Товару у зв`язку із затримкою в її оплаті Договорами не передбачено. Будь яких претензій у Сторін Договорів з цього приводу немає.

Крім того, Товариство зауважує, що CMR заповняється відправником, перевізник перевіряє правильність заповнення даних в CMR та має право вносити відповідні зміни в CMR.

Досліджуючи виявлені митним органом розбіжності під час розмитнення позивачем ввезеного товару, суд апеляційної інстанції звертає увагу на таке.

Митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом.

Відповідно до умов укладених Товариством контрактів ціна на товар, умови оплати та порядок розрахунків за кожну партію Товару вказуються в Додатку №2 Специфікація до Контракту, яка є невід`ємною частиною. Поставка товару здійснюється на умовах FCA (Rotterdam) («Порт призначення») відповідно до правил Інкотермс 2020.

У Додатку №2 зазначено, що Покупець оплачує 10 % загальної продажної ціни товару передоплату, шляхом банківського переказу протягом 10 днів з дати цього Договору купівлі-продажу. Покупець оплачує 90% загальної продажної ціни товару передоплату, шляхом банківського переказу не пізніше 10 днів до очікуваної дати відвантаження таких товарів.

Однак надані Товариством платіжні доручення зазначеному порядку оплати не відповідають.

До того ж, Товариством не спростовано виявлені митним органом розбіжності у кількості (ваги) ввезеного товару, що зазначені у пакувальних листах та інвойсах, які подавались митному органу, а також в CMR, допущені виправлення, що ставить під сумнів об`єктивність заявлених Товариством складових митної вартості ввезених товарів.

Суд апеляційної інстанції також враховує, що рахунок-фактура - це комерційний документ, який відображає продаж товару або надання певної послуги. Рахунок-фактура є підтвердженням будь-якої комерційної операції. Оскільки рахунок-фактури повинен містити перелік товарів і послуг, їхню кількість та суму коштів, яку покупець має за них сплатити, то виявлені митним органом розбіжності, на переконання суду апеляційної інстанції, є підставою для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення заявленої митної вартості ввезеного Товару.

Зважаючи на те, що документи, які були подані до митного оформлення містили розбіжності та не містили усіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості та відповідно до вимог частин 2-3 статті 53 МК України декларанту за вищевказаними митними деклараціями надіслано повідомлення про надання документів на підтвердження митної вартості, однак надані позивачем документи, на переконання суду апеляційної інстанції, не є належним підтвердженням складових митної вартості ввезеного товару.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що статтею 57 МК України встановлено перелік методів визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Митним органом в оскаржуваних рішенням про коригування митної вартості товарів зазначено, що митна вартість визначена за методом 2а (ст. 59 МКУ) за ціною договору щодо ідентичних товарів (мали ідентичну інформацію щодо виробників, торгових марок, країну виробництва та ідентичний/аналогічний асортимент), а не за резервним методом, як помилково зазначив суд першої інстанції. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару слугувала МД від 06.08.2023 №UA500420000/2023/3079 .Визначена митна вартість 4,81 дол.США / кг.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник скаржника підтвердив, що коригування здійснено за другим методом, оскільки інші суб`єкти господарювання ввозили від цього ж товаровиробника ідентичний товар за вищою ціною, ніж ціна ввезеного спірного товару. Так, у ЦБД АСМО інспектор наявна інформація щодо ідентичного товару відправником якого є Jinko Solar партію 612 шт на суму 94217,40 USD оформлено за 1 основним методом.

Відповідно до статті 59 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

Відповідно до частини 2 статті 7 Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ 1947) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.(*) b) Під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або i) з порівнюваними кількостями, або ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.(*) c) Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту b) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Згідно з приміткою 4 до пункту 2 статті 7 Генеральної угоди з тарифів і торгівлі формулювання підпунктів a і b дозволяє стороні визначати вартість для митних цілей єдиним способом чи то (1) на базі цін, які певний експортер встановлює за імпортований товар, чи (2) на базі загального рівня цін на подібний товар.

Відповідно до положень Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року первинною основою для митної вартості за цією Угодою є контрактна вартість, визначена в статті 1. Статтю 1 необхідно розглядати разом зі статтею 8, яка передбачає, inter alia, коригування ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті у випадках, коли певні конкретні елементи, які вважаються такими, що формують частину вартості для митних цілей, припадають на покупця, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортовані товари.

Відповідно до статті 5 Угоди якщо імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари продаються в країні-імпортері в тому стані, як вони імпортуються, митна вартість імпортних товарів згідно з положеннями цієї статті ґрунтується на ціні одиниці товарів, за якою імпортні товари або ідентичні чи подібні імпортні товари таким чином продаються в найбільшій сукупній кількості в той час або майже в той час, коли відбувається імпорт товарів, які оцінюється, особам, що не пов`язані з особами, у яких вони купують такі товари, за умови дотримання таких відрахувань: i) чи комісійних, які звичайно сплачуються або на сплату яких отримано згоду, чи надбавок, які звичайно робляться для прибутку й покриття загальних витрат у зв`язку з продажем у такій країні імпортних товарів того самого класу або виду; ii) звичайних витрат на транспорт та страхування й пов`язаних із цим витрат у країні імпорту; iii) у разі необхідності коштів та витрат, зазначених у пункті 2 статті 8; iv) мита й інших національних податків, що підлягають сплаті в країні імпорту з причини імпорту або продажу товарів.

Зазначені вище обставини, на переконання суду апеляційної інстанції, у своїй сукупності вказують на наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів у правильності визначення декларантом митної вартості ввезеного товару, оскільки надані митному органу документи містили розбіжності, ознаки підробки, не відповідали узгодженому сторонами порядку проведення оплат за поставлений товар, що в свою чергу було правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта та надало митниці, за вищеописаних обставин, право вчиняти послідовні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Щодо наданих Товариством висновків експертної організації щодо кожної партії товару, то такі дійсно не подавались до всіх митних оформлень, а вибірково, до того ж термін дії експертних висновків, які взяті судом першої інстанції до уваги, до 05.12.2023 та до 22.01.2024 року.

Крім того, експертами використано інформацію з інтернету лише з одного джерела - сайт Alibaba, щодо цін на продукцію зі схожими технічними характеристиками, що не дає можливості впевнитись у достовірності вихідних даних та перевірити числові значення складових митної вартості, тоді як митним органом як джерело інформації взято ціну договору щодо ідентичних товарів того самого виробника та торгової марки, що вказано у деклараціях позивача.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За встановлених обставин, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховую аргументи скаржника, оскільки декларантом не надано належних документів та не спростовано сумнівів митного органу у правильному визначенні митної вартості товару, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що Товариству правомірно відмовлено у митному оформленні ввезених Товарів за заявленою ним митною вартістю відповідно до вимог митного законодавства, а при прийнятті оскаржуваних рішень відповідачем дотримано вимог чинного законодавства, що є наслідком визнання таких рішень правомірними, що судом першої інстанції помилково не враховано.

Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України та статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

З огляду на викладене, враховуючи положення статті 317 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що при винесені оскаржуваного рішення суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, неправильно застосував норми матеріального права, а тому рішення суду першої інстанції слід скасувати та в задоволенні позову відмовити.

Керуючись статтями 229, 241, 243, 250, 308, 310, 317, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Івано-Франківської митниці задовольнити.

Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2024 року у справі №300/784/24 скасувати та ухвалити судове рішення, яким в позові Товариства з обмеженою відповідальністю «Івано-Франківськмінерал-цемент» до Івано-Франківської митниці відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Т. І. Шинкар
судді Л. П. Іщук
І. М. Обрізко
Повне судове рішення оформлене суддею-доповідачем 18.11.2024 відповідно до ч.3 статті 321 КАС України.