Справа № 580/1054/22
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1054/22 Суддя (судді) першої інстанції: Алла РУДЕНКО
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Собківа Я.М., Файдюка В.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом комунального підприємства теплових мереж "Черкаситеплокомуненерго" Черкаської міської ради до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ :

Комунальне підприємство теплових мереж "Черкаситеплокомуненерго" Черкаської міської ради звернулось до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову від 22.12.2021 №2940 "Про накладення штрафу на КПТМ "Черкаситеплокомуненерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання", що винесена Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2022 року адміністративний позов задоволено частково, а саме визнано протиправним та скасовано пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунального господарства (вул. Смоленська, 19, м. Київ, 03057, ) від 22.12.2021 №2940 про накладення на Комунальне підприємство теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради штрафу у сумі 85 000 гривень. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення в частині задоволених позовних вимог та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2082 від 10.11.2021 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки КПТМ «Черкаситеплокомуненерго», посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки №763 від 22.11.2021, у період з 29.11.2021 по 30.11.2021 посадовими особами відповідача було здійснено позапланову невиїзну перевірку КПТМ «Черкаситеплокомуненерго», за результатами якої був складений Акт позапланової невиїзної перевірки №665 від 30.11.2021. (далі -Акт перевірки).

Актом перевірки встановлено порушення позивачем вимог:

- пункту 2.2 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності №3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) «Звіт про діяльність постачальника електричної енергії», затвердженої постановою НКРЕКП №2897 від 20.12.2019 у частині подання форми звітності №3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) до НКРЕКП щомісячно до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом та пункту 2.3 глави 2 вказаної Інструкції у частині подання форми звітності №3а-НКРЕКП до НКРЕКП виключно в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису керівника (власника) ліцензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Перевіркою встановлено, що позивач не подав до НКРЕКП в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) з накладенням кваліфікованого електронного підпису керівника (власника) ліцензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата форму звітності №3а-НКРЕПКП за липень, серпень та вересень 2021 року.

- пункту 2.1 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності №3-НКРЕКП-моніторинг-постачання (місячна) «Звіт про обсяги закупівлі та продажу електричної енергії», затвердженої постановою НКРЕКП №450 від 29.03.2019 у частині подання електропостачальником форми звітності №3-НКРЕКП моніторинг-постачання (місячна) щомісяця до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом.

Перевіркою встановлено, що форму звітності №3-НКРЕКП-моніторинг в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису було подано до НКРЕКП за липень 2021 року - 21.10.2021 з порушенням встановленого строку на 56 днів; за серпень 2021 року - 21.10.2021 з порушенням встановленого строку на 23 дні; за вересень 2021 року - 06.11.2021 з порушенням встановленого строку на 11 днів.

Акт перевірки був оприлюднений на офіційному сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 01.12.2021 та згідно листа №2602/14.2.2/5-21 від 02.12.2021 направлений відповідачу за адресою: вул. Остафія Дашковича, 62, м. Черкаси.

На підставі Акта перевірки відповідачем 22.12.2021 було прийнято постанову №2940 «Про накладення штрафу на КПТМ «Черкаситеплокомуненерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання», якою за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії на позивача був накладений штраф у сумі 85 000 грн. Зобов`язано позивача у строк до 25.01.2022 надати до НКРЕКП форму звітності №3а-НКРЕКП в електронному вигляді на адресу за липень, серпень та вересень 2021 року.

Постанова №2940 від 22.12.2021 була направлена позивачу 29.12.2021 рекомендованим листом з повідомленням про вручення та отримана останнім 04.01.2022.

Вважаючи вказану постанову відповідача протиправною, позивач звернувся до адміністративного суду з відповідною позовною заявою.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України від 22.09.2016 № 1540-VIII «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» (далі по тексту також Закон № 1540-VIII).

Частиною першою статті 1 Закону № 1540-VIII встановлено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії, зберігання енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

В силу приписів частин першої та другої статті 3 Закону № 1540-VIII Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом:

1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом;

2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг;

3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом;

4) державного контролю та застосування заходів впливу;

5) використання інших засобів, передбачених законом.

Відповідно до пунктів 11,12 частини першої статті 17 Закону №1540-VІІІ для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор контролює додержання ліцензіатами законодавства у відповідній сфері регулювання і ліцензійних умов провадження господарської діяльності та вживає заходів до запобігання порушенням ліцензійних умов; розглядає справи про порушення ліцензійних умов, а також справи про адміністративні правопорушення і за результатами розгляду приймає рішення про застосування санкцій, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом, приймає у межах своєї компетенції рішення про направлення до відповідних державних органів матеріалів про виявлені факти порушення законодавства;

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону №1540-VІІІ Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Згідно частини 4 вказаної статті під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, у тому числі працівників суб`єкта господарювання, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

За змістом вказаних приписів до повноважень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг відноситься здійснення державного контролю у сфері енергетики щодо діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії, зберігання енергії шляхом проведення планових, позапланових виїзних та невиїзних перевірок і застосування штрафних санкцій, передбачених законодавством.

Згідно частин 2,3 статті 19 Закону №1540-VІІІ перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

Відповідно до абзацу першого частини 8 статті 19 Закону №1540-VІІІ позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Згідно абзацу третього частини 8 статті 19 Закону №1540-VІІІ підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Аналогічні правові норми передбачені Порядком контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №428 від 14.06.2018 (далі - Порядок №428).

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 28.02.2019 №282 (зі змінами, внесеними постановою НКРЕКП від 20.12.2019 №2897) «Про затвердження форм звітності НКРЕКП для учасників ринку електричної енергії та інструкцій щодо їх заповнення» затверджено Форму звітності № 3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) "Звіт про діяльність постачальника електричної енергії" (пункт 9); та Інструкцію щодо заповнення форми звітності № 3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) "Звіт про діяльність постачальника електричної енергії" (пункт 10).

Пунктом 2.2 глави 2 Інструкції щодо заповнення форми звітності №3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) "Звіт про діяльність постачальника електричної енергії", затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 20.12.2019 №2897 передбачено, що Форма звітності № 3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) складається станом на останнє число звітного періоду і подається до НКРЕКП щомісячно до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом.

Згідно з пунктом 2.3 вказаної Інструкції Форма звітності № 3а-НКРЕКП-постачання електричної енергії (місячна) подається до НКРЕКП виключно в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) на адресу: з накладенням кваліфікованого електронного підпису керівника (власника) ліцензіата (або іншої уповноваженої особи) та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Датою подання форми звітності вважається день надходження форми звітності до НКРЕКП. Якщо останній день подання форми звітності припадає на неробочий (вихідний або святковий) день, то останнім днем її подання є наступний за вихідним або святковим робочий день.

НКРЕКП протягом 10 робочих днів з дня надходження форми звітності направляє ліцензіату електронною поштою підтвердження факту одержання форми звітності із зазначенням дати надходження. У разі ненадходження до ліцензіата підтвердження про факт одержання форми звітності вважається, що форма звітності не одержана НКРЕКП.

Актом перевірки встановлено, що позивач не подав до НКРЕКП форму звітності №3а-НКРЕКП на адресу за липень, серпень та вересень 2021 року.

Судом встановлено, що згідно скриншотів від 20.08.2021, 17.09.2021 та 22.10.2022 з електронної пошти позивача заступником начальника виробничо-технічної служби з питань придбання та розподілу природного газу та електроенергії Левченком Д.В. на електронну скриньку ІНФОРМАЦІЯ_1 були направлені листи, які містили по 2 файли вкладень.

Згідно наданих відповідачем скриншотів з електронної скриньки ІНФОРМАЦІЯ_1 листи позивача зі звітністю за липень, серпень та вересень 2021 року, направлені 20.08.2021, 17.09.2021 та 22.10.2022, не надходили.

Згідно з наданими відповідачем скриншотами відповідач 06.09.2021, 14.09.2021 направляв на електронну адресу Левченка Д.В. листи про відсутність звіту №3а-НКРЕКП за липень 2021 року, та 06.10.2021 року - про відсутність звіту №3а-НКРЕПКП за липень та серпень 2021 року.

Позивач не надав до суду підтвердження про факт отримання звітів від форми №3а-НКРЕКП із зазначенням дати надходження.

Вказані обставини свідчать, що відповідач направлені позивачем звіти за липень, серпень та вересень 2021 року не отримав.

Щодо подання форми звітності №3-НКРЕКП-моніторинг-постачання (місячна) «Звіт про обсяги закупівлі та продажу електричної енергії, то постановою НКРЕКП від 29.03.2019 №450 «Про затвердження форм звітності з мніторингу для учасників ринку електричної енергії та інструкцій щодо їх заповнення» затверджені: Форма звітності №3-НКРЕКП-моніторинг-постачання (місячна) «Звіт про обсяги закупівлі та продажу електричної енергії» (форма звітності №3-НКРЕКП-моніторинг) , та Інструкція щодо заповнення форми звітності №3-НКРЕКП -моніторинг-постачання (місячна) «Звіт про обсяги закупівлі та продажу електричної енергії» (Інструкція №3-НКРЕКП-моніторинг).

Згідно з пунктами 2.1, 2.2 та 2.3 глави 2 Інструкції №3-НКРЕКП-моніторинг форма звітності №3-НКРЕКП-моніторинг електропостачальники подають щомісяця до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом. Звітним періодом є календарний місяць. Форма звітності № 3 надсилається електропостачальником до НКРЕКП в електронному вигляді у форматі «xls» або «xlsx» на адресу: у двох примірниках: з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи ліцензіата та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги»; без накладення кваліфікованого електронного підпису та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата. Датою подання форми звітності №3-НКРЕКП-моніторинг вважається дата її надходження до НКРЕКП. Форма звітності №№-НКРЕКП-моніторинг надсилається електропостачальником до НКРЕКП в електронному вигляді у форматі «xls» або «xlsx».

Згідно з Актом перевірки від 30.11.2021 №665 позивач форму звітності №3-НКРЕКП-моніторинг в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису уповноваженої особи ліцензіата та/або кваліфікованої електронної печатки ліцензіата подав до НКРЕКП за липень 2021 року - 21.10.2021 року, з порушенням встановленого строку на 56 днів; за серпень 2021 року - 21.10.2021 року, з порушенням встановленого строку на 23 дні; за вересень 2021 року - 06.11.2021 року, з порушенням встановленого строку на 11 днів.

Позивач подання звіту форми №3-НКРЕКП-моніторинг (місячна) з порушенням встановленого строку не оспорює.

Таким чином, як вірно було встановлено судом першої інстанції, позивач порушив вимоги нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, тому наявні підстави для притягнення відповідача до відповідальності, передбаченої статтею 77 Закону №2019-VІІІ.

Частиною першою статті 22 Закону №1540-VІІІ передбачено, що суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені, зокрема, Законом України "Про ринок електричної енергії".

Частина друга статті 22 Закону №1540-VІІІ передбачає, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Також частиною другою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» №2019-VІІІ від 13.04.2017. (далі - Закон №2019-V111) передбачено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (пункт 2); неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності (пункт 7).

Частиною четвертою вказаної статті передбачено, що Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України "Про ринок електричної енергії", "Про природні монополії", "Про питну воду та питне водопостачання", "Про ринок природного газу", "Про теплопостачання", "Про енергетичну ефективність".

Судом встановлено, що відповідачем прийнята постанова №2940 від 22.12.2021, якою відповідно до статті 77 Закону №2019-VІІІ за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії: пункту 2.2 глави 2, пункту 2.3 глави 2 Інструкції №3а-НКРЕП та пункту 2.1 глави 2 Інструкції №3-НКРЕП, на позивача накладено штраф у розмірі 85 000 гривень.

Згідно підпункту в) пункту 4 частини четвертої статті 77 Закону №2019-VІІІ Регулятор за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії приймає рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у розмірах від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

Водночас, згідно з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 16 вересня 2021 року у справі № 420/9061/20, критерій урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення випливає з принципу гласності прийняття рішень. Право бути вислуханим є одним із фундаментальних принципів справедливої процедури й означає забезпечення особі можливості надавати адміністративному органу факти й аргументи у справі. Право бути вислуханим має бути забезпечене, насамперед, у справах, де передбачається прийняття "несприятливих" адміністративних актів, тобто таких, які негативно впливають на права, свободи та законні інтереси відповідної особи.

Отже враховуючи відсутність у Законі №1540-V111 вимог про необхідність повідомлення суб`єкта господарювання про дату, час та місце розгляду справи про накладення штрафу не може нівелювати право особи на участь у процесі прийняття рішення про притягнення її до відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, особі, до якої застосовуються такі суттєві розміри штрафу в якості відповідальності за порушення законодавства, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, правовий захист тощо.

Вказаний висновок узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 травня 2022 року у справі №300/3288/20.

Судом встановлено, що позивач не був повідомлений про засідання відповідача, на якому була прийнята оскаржувана постанова про накладення штрафу.

Так, згідно частини 8 статті 19 Закону №1540-VІІІ про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки (частина п`ята статті 19 Закону №1540-VІІІ).

Також згідно пункту 5.7 Порядку №428 про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) ліцензіат повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки з надсиланням ліцензіату відповідного акта перевірки. Ліцензіат, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки.

Судом встановлено, що згідно листа №2602/14.2.2/5-21 від 02.12.2021 акт перевірки №665 від 30.11.2021 направлений відповідачу за адресою: вул. Остафія Дашковича, 62, м. Черкаси, проте відповідач не надав до суду доказів направлення акта перевірки на адресу позивача рекомендованим листом, а тому відповідачем не доведено направлення акту перевірки позивачу, у зв`язку із чим позивач не був обізнаний про її проведення.

Не підтверджує обставину щодо обізнаності позивача з актом перевірки №665 від 30.11.2021 його оприлюднення на офіційному сайті Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 01.12.2021, оскільки згідно частини 5 статті 19 Закону №1540 та пункту 5.7 Порядку №428 законодавчо встановлено обов`язок відповідача направляти акт про результати позапланової невиїзної перевірки рекомендованою кореспонденцією.

Водночас акт перевірки підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора з поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, тобто після фактичного отримання акта перевірки таким суб`єктом господарювання.

Враховуючи зазначене суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позивач не був повідомлений належним чином про проведення позапланової невиїзної перевірки, внаслідок чого був позбавлений можливості надати письмові пояснення та обґрунтування щодо направлення відповідачу звітності за формою №3а-НКРЕРП за липень, серпень та вересень 2021 року та бути присутнім під час прийняття оспорюваної постанови про накладення штрафу.

Згідно пункту 10.2 Порядку №428 у разі повного або часткового усунення ліцензіатом порушень ліцензійних умов, вимог законодавства, виявлених під час перевірки, до моменту прийняття рішення на засіданні НКРЕКП, що обов`язково підтверджується відповідними документами, факт усунення враховується при прийнятті рішення щодо застосування до ліцензіата санкцій та/або заходів регуляторного впливу.

Проте з врахуванням зазначеного позивач був позбавлений можливості усунути виявлені порушення до моменту прийняття оскаржуваної постанови.

Частиною 5 статті 77 Закону №2019-V111 передбачено, що при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини. Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Враховуючи, що позивач був позбавлений можливості усунути порушення до винесення оскаржуваної постанови про накладення штрафу з вини відповідача, остання прийнята без врахування пом`якшуючих обставин.

Положеннями статті 14 Закону №1540-V111 передбачено, що засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію. Перелік питань, що вносяться на розгляд Регулятора, оприлюднюється не пізніше як за три робочі дні до дня проведення засідання на офіційному веб-сайті Регулятора. Разом з переліком питань, що вносяться на розгляд Регулятора, підлягають оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора проекти рішень Регулятора та обґрунтування до них, одержані зауваження та пропозиції, а також вмотивована позиція Регулятора щодо одержаних зауважень.

Згідно частини 3 статті 22 Закону №1540-V111 у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання.

Відповідач стверджує, що на сайті НКРЕКП була опублікована інформація щодо порядку денного засідання, призначеного на 22.12.2021, зокрема, щодо розгляду питання 42 «Про недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії ліцензіатами», в тому числі ліцензіатом КПТМ «Черкаситеплокомуненерго».

Суд зазначає, що дійсно вказаними приписами передбачено повідомлення ліцензіатів, щодо яких встановлені порушення нормативних актів, які регулюють функціонування ринку електричної енергії, шляхом опублікування переліку питань, які виносяться на розгляд.

Проте акт перевірки №665 від 30.11.2021 не був належним чином направлений позивачу, у зв`язку із чим позивач не був зобов`язаний відслідковувати інформацію, опубліковану на офіційному сайті відповідача, щодо питань, призначених до розгляду на відкритому засіданні Регулятора.

Враховуючи, що право позивача на участь у розгляді справи про накладення штрафу було порушено відповідачем, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що постанова відповідача №2940 від 22.12.2021 в частині застосування штрафу у сумі 85 000 гривень є протиправною і підлягає скасуванню.

Разом з цим, пунктом 2 постанови №2940 від 22.12.2021 зобов`язано позивача у строк до 25 січня 2022 року надати до НКРЕКП форму звітності №3а-НКРЕКП в електронному вигляді за липень, серпень та вересень 2021 року.

Оскільки судом встановлено, що вказана звітність відповідачу не надходила, позивач зобов`язаний надати її до НКРЕКП, тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2022 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у тридцятиденний строк в порядку, встановленому статтями 329-331 КАС України.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

cуддя Я.М.Собків

суддя В.В.Файдюк