Справа № 520/29339/24
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2024-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

15 листопада 2024 року Справа № 520/29339/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши у порядку спрощеного провадження за правилами письмового провадження клопотання представника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

УСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону щодо ненарахування та невиплати компенсації втрати частини доходів;

- зобов`язати Спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Східного регіону () нарахувати компенсацію втрати частини доходів за період з лютого 2018 року по вересень 2024 року включно і стягнути зазначену суму на мою користь;

- стягнути на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу.

Ухвалою суду від 29.10.2024 провадження у справі відкрито. Розгляд справи ухвалено здійснювати відповідно до положень с. 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження.

Через систему "Електронний суд" 13.11.2024 від представника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону надійшов відзив на позов, в якому відповідач заявив клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, в обґрунтування якого зазначив, що оскільки у даній справі ОСОБА_1 оскаржує дії Спеціалізованої прокуратури у сфері оброни Східного регіону під час проходження публічної служби (тобто про проходження публічної служби особи, яка у значені Закону України "Про запобігання корупції" займає відповідальне становище), то така справа не підлягає розгляду у порядку спрощеного провадження.

Розглядаючи клопотання представника відповідача, суд доходить наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом 1 та п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище; інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд зазначає, що жоден із перелічених у частині 4 статті 257 КАС України спорів не є предметом по даній справі.

Верховний Суд в постанові від 10.02.2022 у справі №160/11895/20 навів наступні висновки щодо форми адміністративного судочинства, за якої можуть розглядатися адміністративні справи щодо проходження публічної служби позивачем, посада якого входить до переліку осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, у розумінні Закону України «Про запобігання корупції»:

« 56. Разом з тим, відповідно до частини 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

57. Згідно з частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

58. Отже, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, окрім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною четвертою статті 12, частиною четвертою статті 257 КАС України).

59. А відтак, Верховний Суд зазначає, що ця справа не належить до категорії справ, які не можуть розглядатися за правилами спрощеного провадження у значенні згаданих статей, а тому суд, беручи до уваги передбачені частиною третьою статті 257 КАС України чинники, може розглянути її як за правилами загального позовного провадження, так і за правилами спрощеного позовного провадження, якщо дійде такого висновку».

Суд, розглянувши заперечення відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, вважає їх необґрунтованими. Та обставина, що позивач обіймав посаду прокурора не є достатньої та самостійною підставою для розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Процесуальний закон не містить імперативних вимог щодо розгляду справ такої категорії виключно за правилами загального позовного провадження, отже така справа може бути визнана справою незначної складності судом при вирішенні питання про відкриття провадження у справі з урахуванням інших критеріїв, встановлених КАС України.

З урахуванням критеріїв, визначених статтею 257 КАС України, а також враховуючи, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, з урахуванням висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 10.02.2022 у справі № 160/11895/20, суд дійшов висновку про можливість розгляду цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд зазначає, що відповідачем не надано до суду належних доказів та обґрунтувань стосовно того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд звертає увагу, що необхідність розгляду справи в порядку загального позовного провадження повинна бути належним чином обґрунтована із зазначенням чітких підстав.

Однак, наведені у клопотанні доводи представника відповідача не свідчать про необхідність чи наявність істотних підстав для розгляду цієї справи в порядку загального позовного провадження. Будь-яких доказів наявності таких підстав, складності спірних правовідносин суду не надано.

Вивчивши матеріали даної справи, предмет та підстави позову, враховуючи наведені нормативні положення, у поєднанні з категорією справи, її складністю, суд не вбачає підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

За таких обставин, суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

При цьому, суд зазначає, що сторони не позбавлені можливості висловлювати свої доводи та заперечення стосовно спірних правовідносин шляхом подання заяв по суті справи. Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін не перешкоджає участі у справі та не створює будь-яких процесуальних чи практичних перешкод особі в доступі до правосуддя.

Керуючись ст.ст. 12, 229, 248, 256, 257-261, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання представника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін у справі №520/29339/24 - відмовити.

Копії ухвали направити сторонам у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Шляхова