Справа № 420/28174/24
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2024-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

12 листопада 2024 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області (73036, м. Херсон, вул. Валентини Крицак, буд. 6, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В :

До Одеського окружного адміністративного суду 06.09.2024 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в якій позивач, просить суд:

1. Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області щодо відмови ОСОБА_1 у здійсненні перерахунку та виплати пенсії за віком відповідно до статті 40 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» № 1058-IV від 09 липня 2003 року із застосуванням показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески за 2019, 2020 та 2021 роки, починаючи з 02 вересня 2022 року.

2. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Херсонській області здійснити перерахунок та виплату пенсії за віком ОСОБА_1 відповідно до статті 40 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» № 1058-IV від 09 липня 2003 року із застосуванням показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески за 2019, 2020 та 2021 роки, починаючи з 02 вересня 2022 року, з урахуванням проведених виплат.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Херсонській області та з 08 серпня 2012 року, як працівник освіти, отримувала пенсію за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення» від 05 листопада 1991 року № 1788-ХІІ. З 16 серпня 2019 року у зв`язку з працевлаштуванням на посаду, яка дає право на призначення пенсії за вислугу років, виплату пенсії за вислугу років мені припинено. Після досягнення пенсійного віку, в вересні 2022 року звернулася до відповідача із заявою про переведення з пенсії за вислугу років на пенсію за віком відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09 липня 2003 року № 1058-ІV. З 02 вересня 2022 року позивачу призначено пенсію за віком відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» № 1058-ІV. 09 серпня 2024 року звернулась до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області із заявою про надання інформації яким чином розраховано розмір моєї пенсії та з вимогою перерахувати пенсію за віком із застосуванням середнього показника заробітної плати для обчислення розміру пенсії за три останніх роки, що передували року звернення за призначенням пенсії, а саме за 2019, 2020, 2021 роки. Листом Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області № 7313-6831/К-02/8-2100/24 від 23 серпня 2024 року повідомлено, що при переведенні з пенсії за вислугу років на пенсію за віком застосовано показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, за 2014-2016 роки, збільшений на коефіцієнти підвищення, визначені постановами Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2019 року № 124, від 01 квітня 2020 року № 251, від 22 лютого 2021року № 127 та від 16 лютого 2022 року № 118 та зазначено, що застосувати при переведенні з пенсії за вислугу років на пенсію за віком середню заробітну плату (дохід) в Україні, з якої сплачено страхові внески, за три календарні роки (2019-2021 роки), що передують року звернення за призначенням пенсії за віком, законних підстав немає. На думку позивача, при призначенні пенсії за віком відповідач допустив протиправну поведінку, а саме з 02 вересня 2022 року неправильно застосував показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески, за 2014-2016 роки, який разом з осучасненням становить 6186,32 грн (3764,40 грн х 1,17 х 1,11 х 1,11 х 1,14), замість належного показника за 2019-2021 роки в розмірі 10846,37 грн, в результаті чого розмір моєї пенсії є значно меншим ніж мав бути.

Позивач вважає такі дії відповідача протиправними та такими, що суперечать чинному законодавству України.

11.09.2024 ухвалою судді прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), витребувано у відповідача копію матеріалів пенсійної справи.

02.10.2024 до суду надійшов відзив відповідача (вхід.№48107/24) в якому зазначено, що позивачем пропущено строк на звернення до суду та відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову, так як вважають його необґрунтованим та безпідставним.

25.10.2024 ухвалою суду позовна заява залишена без руху та надано строк на усунення недоліків, а саме шляхом надання до суду заяви/клопотання про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

04.11.2024 до суду надійшла заява позивача (вхід.№ЕС/60017/24) про усунення недоліків на виконання ухвали від 25.10.2024 та надано заяву про поновлення процесуального строку, в якій зазначено, що з 02 вересня 2022 року по 24 червня 2024 року позивач не зверталась до відповідача та не отримувала від нього жодних розрахунків та інформації щодо призначеної пенсії, тому не мала змоги дізнатися про порушення свого права (зазначене підтверджується скріншотом розділу «Мої звернення» з Електронного кабінету на веб-порталі Електронних послуг Пенсійного фонду України). В червні 2024 року, з засобів масової інформації, випадково дізналась, що органами Пенсійного фонду України часто порушуються права пенсіонерів-працівників освіти, а саме при визначенні розміру пенсії за віком, навмисно застосовується невірний показник середньої заробітної плати в Україні, що значно знижує її розмір. Маючи на меті дізнатися, чи вірний показник середньої заробітної плати в Україні застосовано при призначенні її пенсії, 24 червня 2024 року вона звернулась до територіального органу Пенсійного фонду України в місті і якому наразі проживає, проте змістовної відповіді не отримала. 09 серпня 2024 року звернулась до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, в якому перебуває на обліку, із заявою про надання інформації про те, яким чином розраховано розмір пенсії та з вимогою перерахувати пенсію за віком із застосуванням середнього показника заробітної плати для обчислення розміру пенсії за три останніх роки, що передували року звернення за призначенням пенсії, а саме за 2019, 2020, 2021 роки, в разі, якщо вона таким чином розрахована. З листа Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області № 7313-6831/К-02/8-2100/24 від 23 серпня 2024 року позивач дізналась, що розмір пенсії збільшувався лише за рахунок індексації, а показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачені страхові внески, застосований за 2014-2016 роки, замість належного показника за 2019-2021. Крім того, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, строк дії якого продовжено. Відповідно до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309, з 11 листопада 2022 року Херсонська міська територіальна громада відноситься до територій на яких ведуться активні бойові дії. Через військову агресію російської федерації та постійні обстріли міста Херсон, хвилюючись за своє життя та здоров`я, своєчасно звернутись до пенсійного органу за інформацією про складові розміру пенсії вона не мала змоги.

Відтак, позивач просить поновити строк на звернення до суду із позовною заявою.

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам щодо поновлення строку на звернення до суду, суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Відповідно до пункту 1 ст. 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Аналіз зазначених норм показав, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Гарантії, пов`язані із реалізацією права на справедливий суд, закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до суду (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11.11.2001р.).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Відтак суд вважає за доцільне заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду задовольнити, визнати поважною причину пропуску строку на звернення до суду та поновити позивачу строк звернення до суду з даною позовною заявою.

Таким чином, суд вважає виявлені після відкриття провадження по справі недоліки позовної заяви усунутими, що дає змогу продовжити розгляд справи.

Відповідно до ч.ч. 13-14 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 12, 160, 161, 171, 248, 257, 262, 268-269 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву позивача про поновлення пропущеного строк на звернення до суду задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 пропущений строк на звернення до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Продовжити розгляд справи №420/28174/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Розгляд справи продовжити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА