Справа № 580/6394/24
Суддя: Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ
Дата ухвалення: 2024-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року справа № 580/6394/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кульчицького С.О.,

за участю: секретаря судового засідання - Глийової В.Г.,

представника позивача - Петруніної В.В. (за ордером),

представника відповідача - Покотілової І.Ю. (у порядку самопредставництва),

представника відповідача - Мураш А.В. (за довіреністю),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі позивач) з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області (далі відповідач), в якому позивач просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 27.12.2023 №, про застосування штрафу в сумі 493 000,00 грн.

Ухвалою від 01.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 26.07.2024 о 09 год. 30 хв.

В обґрунтування позову з урахуванням заяви про зміну підстав позову позивач зазначає, що проведеною камеральною перевіркою встановлено порушення позивачем вимог ч. 3 ст. 16. Закону України від 19.12.1995 за №481/95 «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» в частині подання звіту з недостовірними відомостями звітів форми 1-ОА «Звіт про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі» під час здійснення діяльності з оптової торгівлі алкогольними напоями, а саме зазначені обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв в таблиці 1 не відповідають переліку контрагентів, у яких здійснювалось придбання та реалізація алкогольних напоїв таблиця 2 і 3 за жовтень 2020 року по липень 2023р. включно. Однак позивач вказує, що аналіз достовірності сформованих платником показників податкової звітності, а також своєчасність та повнота сплати податків під час камеральної перевірки не здійснюється. Водночас, своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати податків може бути перевірена контролюючим органом в разі здійснення документальних перевірок в порядку, передбаченому статтями 77, 78 ПК України. Таким чином, у разі, якщо під час проведення камеральної перевірки виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести саме документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків, чого відповідачем здійснено не було.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, зазначених вище.

Представники відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просили суд у задоволенні позову відмовити повністю, надали до суду відзив на позов, в якому зазначили, що на відповідача покладені повноваження контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів і застосування штрафних санкцій за наявності факту порушення суб`єктами господарювання вимог Закону №481/95. Так, саме абз. 23 ч. 2 ст. 17 Закону №481/95, на виконання якого прийняте спірне ППР, передбачає, що до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі неподання чи несвоєчасного подання звіту або подання звіту з недостовірними відомостями про обсяги виробництва та/або обігу (в тому числі імпорту та експорту) спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів до органу виконавчої влади, уповноваженого Кабінетом Міністрів України видавати відповідні ліцензії, - у розмірі 17000 гривень. Зважаючи, що під час камеральної перевірки встановлено факт порушення позивачем вимог саме абз. 23 ч. 2 ст. 17 Закону №481/95 (описка/помилка щодо зазначення ч. 3 ст. 16. Закону ч. 3 ст. 16. Закону), тому представника відповідача вважають, що до позивача спірним ППР правомірно застосовано розмір санкції у сумі 493 000 грн (29 порушень х 17000 грн= 493 000 грн).

Усною ухвалою суду від 26.07.2024, яка занесена секретарем судового засідання до протоколу, відкладено розгляд справи на 06.08.2024 об 11:00.

Усною ухвалою суду від 03.09.2024, яка занесена секретарем судового засідання до протоколу, відкладено розгляд справи на 12.09.2024 о 10:30.

Усною ухвалою суду від 12.09.2024, яка занесена секретарем судового засідання до протоколу, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 14.10.2024 о 09:30.

Усною ухвалою суду від 14.10.2024, яка занесена секретарем судового засідання до протоколу, оголошено перерву в розгляді справи по суті на 31.10.2024 о 09:30.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Позивач зареєстрований як фізична особа-підприємець та перебуває на обліку як платник податків і зборів.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що Головним управління ДПС у Черкаській області на підставі підпункту 191.1.1 пункту 191.1 статті 191, підпункту 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20, статті 75, статті 76, пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України та з урахуванням підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ Податкового кодексу, проведено камеральну перевірку позивача з питань правильності подання податкової звітності з акцизного податку, а саме в частині подання Звітів форми 1-ОА «Звіт про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі» ( далі - Звіт) з недостовірними відомостями.

10.11.2023 Головним управлінням ДПС у Черкаській області було складено акт №11437/23-00-09-04-01/ про результати камеральної перевірки ФОП ОСОБА_1 щодо подання звітів з недостовірними відомостями про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі до органу виконавчої влади, та встановлено порушення позивачем правил (термінів) подання податкової звітності з акцизного податку за періоди з жовтня 2020 рік по липень 2023 рік включно.

На підставі висновку акту перевірки від 10.11.2023 №11437/23-00-09-04-01/ Головним управлінням ДПС у Черкаській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 27.12.2023 №, яким до позивача застосовано фінансові (штрафні) санкції в розмірі 493 000 грн.

Позивач вважаючи вищезазначене ППР протиправним, тому звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до п.61.1 ст.61 ПК України податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з підп. 19-1.1.16 п. 19-1.1 ст.1 9-1 ПК України контролюючі органи здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального.

Відповідно до підп. 27 п. 4 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2019 року №227, ДПС відповідно до покладених на неї завдань здійснює ліцензування діяльності суб`єктів господарювання з виробництва пального, з оптової, роздрібної торгівлі та зберігання пального і контроль за таким виробництвом. ДПС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи.

Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України передбачено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно з п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Матеріалами справи підтверджено, що Головним управління ДПС у Черкаській області на підставі підпункту 191.1.1 пункту 191.1 статті 191, підпункту 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20, статті 75, статті 76, пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України та з урахуванням підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ Податкового кодексу, проведено камеральну перевірку позивача з питань правильності подання податкової звітності з акцизного податку, а саме в частині подання Звітів форми 1-ОА «Звіт про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі» ( далі - Звіт) з недостовірними відомостями.

Відповідно до п. 76.2. ст. 76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно з п.76.3. ст. 76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Пунктом 86.1 ст. 86 ПК України визначено, що результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка. Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.

Відповідно до п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Як встановлено судом із матеріалів справи, 10.11.2023 Головним управлінням ДПС у Черкаській області було складено акт №11437/23-00-09-04-01/ про результати камеральної перевірки ФОП ОСОБА_1 щодо подання звітів з недостовірними відомостями про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі до органу виконавчої влади, та встановлено порушення позивачем правил (термінів) подання податкової звітності з акцизного податку за періоди з жовтня 2020 рік по липень 2023 рік включно.

Так, порядок заповнення форми Звіту затверджено наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2016 №49 «Про затвердження форм звітів щодо виробництва й обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та порядків їх заповнення», зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 03 березня 2016 року за № 343/28473 (далі - Порядок). У разі якщо суб`єкт господарювання, який отримав ліцензію на оптову торгівлю алкогольними напоями, здійснює таку діяльність та/або експорт, імпорт зазначеної продукції, такий суб`єкт господарювання зобов`язаний подавати до органів ДПС Звіт. У Звіті повинні зазначатися достовірні відомості, зокрема, про фактичні обсяги обігу (в тому числі імпорту та експорту) алкогольних напоїв та контрагентів. Порушення вказаного обов`язку, про що зазначено в акті перевірки, позивачем не спростовується.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону №481/95 контроль за дотриманням норм цього Закону здійснюють органи, які видають ліцензії, а також інші органи в межах компетенції, визначеної законами України.

На підставі п. 19-1.1.14 ст. 19 ПК України однією із функцій контролюючого органу є здійснення контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням.

Абзацом 23 ч. 2 ст. 17 Закону №481/95 визначено, що до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі неподання чи несвоєчасного подання звіту або подання звіту з недостовірними відомостями про обсяги виробництва та/або обігу (в тому числі імпорту та експорту) спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів до органу виконавчої влади, уповноваженого Кабінетом Міністрів України видавати відповідні ліцензії, - у розмірі 17000 гривень.

Суд звертає увагу, що під час камеральної перевірки ФОП ОСОБА_1 встановлено факт порушення позивачем вимог саме абз. 23 ч. 2 ст. 17 Закону №481/95, а посилання відповідача на ч. 3 ст. 16. Закону ч. 3 ст. 16. Закону №481/95 є технічною помилкою/опискою контролюючого органу, яка ніяким чином не впливає на факт виявленого порушення та законність винесення оскаржуваного ППР.

Загальні підходи до оцінки недоліків форми рішення сформульовані Верховним Судом у постановах від 6 серпня 2018 року у справі № 802/1198/16-а, від 19 травня 2020 року у справі №820/2300/18, від 30 квітня 2020 року у справі №810/384/16, від 17 березня 2020 року у справі № 808/4140/15, від 25 січня 2019 року у справі №812/1112/16, у яких Верховний Суд звертав увагу, що окремі дефекти форми рішення контролюючого органу не повинні сприйматися як безумовні підстави для висновку щодо протиправності спірного рішення і, як наслідок, про його скасування.

У постанові Верховного Суду від 31 травня 2022 року у справі №540/4291/20 суд зазначив, «якщо спірне рішення прийняте контролюючим органом у межах своєї компетенції та з його змісту можна чітко встановити зміст цього рішення (зокрема, порушення законодавства, за які застосовуються відповідні санкції, та розмір останніх), таке рішення може бути визнане судом правомірним навіть у разі, коли недотримано окремих елементів».

Оскільки під час камеральної перевірки ФОП ОСОБА_1 контролюючим органом встановлено факт порушення позивачем вимог саме абз. 23 ч. 2 ст. 17 Закону №481/95 що відповідає повноваженням ГУ ДПС у Черкаській області з контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів і застосування штрафних санкцій за наявності факту порушення суб`єктами господарювання вимог Закону №481/95, відповідно, може бути предметом камеральної перевірки, тому суд дійшов, що оскаржуване повідомлення-рішення від 27.12.2023 № є правомірним та скасуванню не підлягає.

Посилання представника позивача на правові позиції Верховного Суду, які викладені у постановах від 19 березня 2019 року у справі №803/1908/16, від 23 серпня 2019 року у справі №826/4242/15 не приймається до уваги, оскільки обставини та підстави позову у цій адміністративній справі №580/6394/24, у порівнянні з вищезазначеними справами суду касаційної інстанції, є різними.

Також суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За таких обставин, Черкаський окружний адміністративний суд, за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), перевіривши наявні у справі докази, вважає заявлені позовні вимоги не обґрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення, а судові витрати не підлягають розподілу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Керуючись статтями 6, 9, 14, 241-246, 255, 295, 370 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 13.11.2024.

Суддя Сергій КУЛЬЧИЦЬКИЙ