Справа № 420/30047/24
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2024-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Завальнюка І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» про стягнення коштів до державного бюджету,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд стягнути з АТ «Херсонобленерго» 510 000 (п`ятсот десять тисяч) грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, Постановою № 522 на АТ «ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, було накладено штраф у розмірі 255 000, яка отримана Відповідачем 05.06.2024. Отже, враховуючи вимоги статті 22 Закону про НКРЕКП, Відповідач мав сплатити штраф до 05.07.2024 включно. Водночас, зазначена сума штрафу Відповідачем сплачена не була, документи, що підтверджують сплату штрафу до НКРЕКП не надходили. Відповідно до статті 22 Закону про НКРЕКП суб`єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов`язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 13 цього Закону. За кожний день прострочення сплати штрафу стягується пеня у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу. Розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора. Постановою № 522 на АТ «ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО» було накладено штраф у розмірі 255 000 (двісті п`ятдесят п`ять тисяч) грн. Оскільки штраф не було сплачено у встановлений Законом про НКРЕКП строк, пеня станом на 25.09.2024 складає 313 650 (триста тринадцять тисяч шістсот п`ятдесят) грн, з яких: 1,5 відсотка суми штрафу = (1,5% * 255 000 грн)/100% = 3825 грн. 82 дні прострочення сплати штрафу, враховуючи, що Постанова № 522 отримана АТ «ХЕРСОНОБЛЕНЕРГО» 05.06.2024 (з 06.07.2024 по 25.09.2024). Таким чином, станом на 25.09.2024 пеня = 3825 грн * 82 дні = 313 650 грн, та враховуючи норму статті 22 Закону про НКРЕКП, що розмір пені не може перевищувати розміру штрафу, накладеного відповідним рішенням Регулятора, становить 255 000 (двісті п`ятдесят п`ять тисяч) грн. Отже, загальна сума позову становить: 255 000 грн + 255 000 грн = 510 000 (п`ятсот десять тисяч) грн.

Ухвалою від 30.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін згідно з ст. 262 КАС України.

07.10.2024 до суду від Акціонерного товариства «Херсонобленерго» надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що відповідно постанови НКРЕКП від 27 грудня 2023 року № 2588 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки АТ «Херсонобленерго» та посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 29 січня 2024 року № 62, НКРЕКП здійснено позапланову невиїзну перевірку дотримання АТ «Херсонобленерго» () (далі АТ «Херсонобленерго», Товариство, Ліцензіат) вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470 (далі - Ліцензійні умови з розподілу електричної енергії), за період діяльності з 01 лютого 2022 року по 31 січня 2024. Результати перевірки відображені в Акті позапланової невиїзної перевірки від 14 лютого 2024 року № 83. АТ «Херсонобленерго» листом надало до НКРЕКП письмові пояснення та обґрунтування до Акту позапланової невиїзної перевірки від 14 лютого 2024 року № 83, де зазначило про необґрунтованість висновків Регулятора та не відповідність змісту Акту перевірки вимогам законодавства та фактичним обставинам. Не зважаючи на факти викладені у поясненнях АТ «Херсонобленерго», НКРЕКП, у результаті розгляду 12 березня 2024 року на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, Акта позапланової невиїзної перевірки від 14 лютого 2023 року № 83, проведеної відповідно до постанови НКРЕКП від 27 грудня 2023 року № 2588 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки» прийнято Постанову № 522, якою на АТ «Херсонобленерго» накладено штраф у розмірі 255 000 (двісті п`ятдесят п`ять тисяч) гривень на АТ «Херсонобленерго» () за порушення підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії у частині надання учасникам ринку інформації, необхідної для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

10.10.2024 до суду від Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надійшла відповідь на відзив, згідно з якою у відзиві не міститься жодного доказу чи заперечення проти наведених НКРЕКП обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується. Твердження відповідача у відзиві взагалі не відносяться до предмету розгляду даної справи, та фактично зводяться до його незгоди із актом позапланової невиїзної перевірки від 14.02.2024 № 83 (далі Акт № 83), за результатом розгляду якого Регулятором було прийнято Постанову № 522. Постановою № 522 на АТ «Херсонобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, було накладено штраф у розмірі 255 000 (двісті п`ятдесят п`ять тисяч) грн. Постанова № 522 Відповідачем отримана 05.06.2024 (доказ міститься в матеріалах справи). Отже, враховуючи вимоги статті 22 Закону про НКРЕКП, Відповідач мав сплатити штраф до 05.07.2024 включно. Водночас, зазначена сума штрафу Відповідачем сплачена не була, документи, що підтверджують сплату штрафу до НКРЕКП не надходили. 09.07.2024 рішенням Одеського окружного адміністративного суду у справі № 420/9333/24 було відмовлено у задоволенні позовної заяви АТ «Херсонобленерго» до НКРЕКП. 21.08.2024 ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою АТ «Херсонобленерго» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 09.07.2024 по справі за адміністративним позовом АТ «Херсонобленерго» до НЕРЕКП про визнання протиправною та скасування постанови. Водночас, станом на сьогодні рішення у справі № 420/9333/24, яке набрало законної сили відсутнє, а заходи забезпечення позову не вживались.

01.11.2024 до суду від Акціонерного товариства «Херсонобленерго» надійшли додаткові поясненні та докази.

Розгляд справи здійснюється без проведення судового засідання та по суті розпочатий через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що на підставі постанови НКРЕКП від 27.12.2023 року №2588 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки АТ «Херсонобленерго» та посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 29.01.2024 року №62, НЕРЕКП здійснено позапланову невиїзну перевірку дотримання АТ «Херсонобленерго» вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та Ліцензійних умов проведення господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 року №1470, за період діяльності з 01.02.2022 року по 31.01.2024 року, за результатами якої складено акт позапланової невиїзної перевірки від 14.02.2024 року № 83.

Так, актом № 83 від 14.02.2024 зафіксовано порушення АТ «Херсонобенерго», а саме:

пп. 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме:

пунктом 6 пункту 2.3.1 глави 2.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, якими встановлено, що ППКО зобов`язані формувати та передавати АКО, а також іншим учасникам ринку та ППКО електронні документи з даними комерційного обліку згідно з цим Кодексом, Правилами ринку та Правилами роздрібного ринку;

пунктів 9.9.2-9.9.4 глави 9.9 розділу ІХ Кодексу комерційного обліку електричної енергії, якими встановлено, що ППКО (у ролі ОДКО) після отримання від ППКО (у ролі ОЗД) результатів вимірювання з лічильників має провести обробку, перевірку, валідацію цих даних до їх передачі АКО та іншим заінтересованим сторонам. ППКО ( у ролі ОДКО) повинен здійснити валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх АКО. Якщо сформовані дані не проходять валідацію, то вони не вносяться до бази даних комерційного обліку електричної енергії та не передаються АКО. ППКО (у ролі ОДКО), що здійснює валідацію даних комерційного обліку, має негайно повідомити ППКО (у ролі ОЗК), від якого він їх отримав, про необхідність виправлення виявлення недоліків у даних комерційного обліку в найкоротші терміни. Повідомлення повинне містити інформацію щодо ТКО, дані з яких не пройшли перевірку достовірності, а також про перевірки, що не були пройдені.

За наслідками вказаної перевірки прийнято Постанову № 522 від 12.03.2024 року «Про накладення штрафу на АТ «Херсонобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії» накладено штраф у розмірі 255 000 грн. на АТ «Херсонобленерго» за порушення підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії у частині надання учасникам ринку інформації, необхідної для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Постанова № 522 відповідачем отримана 05.06.2024 та, враховуючи вимоги статті 22 Закону про НКРЕКП, відповідач мав сплатити штраф до 05.07.2024 включно, проте зазначена сума штрафу АТ «Херсонобленерго» сплачена не була, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду із даним позовом.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд встановив таке.

АТ «Херсонобленерго», не погодившись із постановою № 522 від 12.03.2024, оскаржено її в судовому порядку, в результаті чого постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29.10.2024 по справі № 420/9333/24 останню визнано протиправною та скасовано.

Вирішуючи спір, суд апеляційної інстанції виходив з наступного.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 року № 1540-VIII (надалі по тексту - Закон № 1540).

Відповідно до статті 1 Закону № 1540 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону № 1540 встановлено, що регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за «зеленим» тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно із статтею 3 Закону № 1540 регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 19 Закону № 1540 передбачено, що регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг у вигляді, зокрема, санкцій та адміністративних стягнень передбачені статтею 22 Закону №1540-VIII.

Так, за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

За приписами ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Так, відповідно до встановлених у цій справі обставин у спірних правовідносинах оскаржувана постанова прийнята у зв`язку з порушенням 1211,20 вимог підпункту 10 пункту 2.3.1 глави 2.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії (далі ККО) в частині надання АКО недостовірної інформації для учасників ринку та не проведення валідації даних.

Згідно п. 2.1.7 ККО та умов договорів виробники (ППКО у ролі ОЗД), виконують збір даних комерційного обліку електричної енергії, їх перевірку та передачу ППКО у ролі ОДКО у вигляді макетів 30817, 30917, 30818.

АТ «Херсонобленерго», у ролі оператора даних комерційного обліку (ОДКО) виконувало функції отримання даних від оператора зчитування даних з лічильників (ОЗД) формування, обробка, перевірка, валідація, зберігання, архівування та передача валідованих даних комерційного обліку АКО, суміжним ОДКО, учасникам ринку та споживачам.

Також АТ «Херсонобленерго» проводилась додаткова перевірка достовірності групи значень вимірювання даних комерційного обліку, на підставі наданих фотопідтверджень фактичних даних вимірювань електролічильників встановлених в ТКО та аналізу отриманих даних.

Згідно із п 9.6.3. ККО перевірка результатів вимірювання електричної енергії здійснюється відповідно до встановленого АКО порядку з метою узгодження та визначення достовірності кожного значення вимірювання або групи значень вимірювання.

Відповідно до п. 12.1.2. ККО АКО (НЕК Укренерго) розробляє:

до 01 червня 2020 року - порядок проведення перевірок ППКО та стану комерційного обліку, що визначає процедури здійснення перевірок вузлів обліку та ЗКО, а також дотримання ППКО вимог щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, обміну та керування даними комерційного обліку;

до 01 липня 2020 року - порядок обміну даними комерційного обліку, що визначає переліки та формати даних, а також часові регламенти та технічні особливості інформаційного обміну даними комерційного обліку між учасниками ринку, ППКО та АКО;

до 01 серпня 2020 року - порядок керування даними комерційного обліку, що визначає процедури перевірки, валідації, агрегації та сертифікації даних комерційного обліку.

Жодного із вищезазначених нормативно-правових актів в тому числі, що й стосується перевірки, валідації та сертифікації даних комерційного обліку НЕК Укренерго не прийнято та НКРЕКП не затверджено

Отже, АТ «Херсонобленерго», за відсутності нормативно встановленого порядку перевірки, валідації, зберігання, архівування та передачі валідованих даних комерційного обліку, діяло виключно у площині власного розуміння процедури, однак вчиняло додаткові дії з аналізу облікових даних та збір підтверджуючих доказів у вигляді отримання фотофіксації даних обліку.

В той же час, Національною комісією не було визначено, які саме додаткові дії, окрім вже здійснених, мало вчинити АТ «Херсонобленерго» для перевірки та валідації даних комерційного обліку виробників електричної енергії з «альтернативних» джерел енергії, електрогенеруючі установки яких приєднані до електромережі АТ «Херсонобленерго» на тимчасово окупованій території лівобережної частини Херсонської області, відповідно положень ККО та на підставі укладених договорів.

Таким чином, станом на час виникнення спірних правовідносин не врегульовано питання перевірки, валідації, зберігання, архівування та передачі валідованих даних комерційного обліку, а саме у зв`язку із нездійсненням АКО своїх обов`язків передбачених в ККО та відсутністю роз`яснень від НКРЕКП щодо характеру дій, дотримання яких буде визначено для АТ «Херсонобленерго» як правомірне.

Щодо питання завантаження АТ «Херсонобленерго», як ППКО (у ролі ОДКО), на платформу MMS НЕК Укренерго даних комерційного обліку по об`єктах виробників відновлювальних джерел енергії, які працювали в несинхронному режимі з ОЕС України, колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до пп. 15 п.2.2.2. ККО АКО (НЕК Укренерго) виконує функції зведення балансу електричної енергії в областях обліку та торгових зонах ринку електричної енергії України. У відповідності до пп. 1.1.2. Правил ринку торгова зона (зона) - відокремлена зона, визначена оператором системи передачі за погодженням з Регулятором, у якій здійснюється синхронна робота електроустановок.

Згідно із Постановою НКРЕКП № 1307 від 27.06.2019 року визначено дві відокремлені торгові зони на території України - торгову зону «Острів Бурштинської ТЕС» та торгову зону «ОЕС України» та одну торгову зону «ОЕС України» із включенням до її складу торгової зони «Острів Бурштинської ТЕС» для ізольованого (острівного) режиму роботи.

Отже, у відповідності до актів НКРЕКП на території Херсонської області діє виключно одна торгова зона, а саме «ОЕС України», а тому НЕК визначає обсяг електричної енергії для АТ «Херсонобленерго» в загальному обсязі як на лівобережній так і правобережній частині Херсонщини.

При цьому, АТ «Херсонобленерго» зверталось до НЕК Укренерго щодо інформування про можливе заживлення території Херсонської області починаючи з 04.09.2022 року з території тимчасово окупованої АР Крим (листи від 29.11.2022 року №01¬028719, від 01.06.2023 року №01-001280), також зверталося щодо отримання порядку визначення несинхронного режиму роботи з ОЕС України та визначення дати початку несинхронного режиму роботи з ОЕС України (листи від 30.10.2023 року №01¬005893, від 29.11.2023 року №01-006906).

Також листами від 21.04.2023р. №01-000635 та від 04.01.2024р. №01-000050 АТ «Херсонобленерго» зверталося до НКРЕКП, щодо надання роз`яснень щодо порядку визначення несинхронного режиму роботи з ОЕС України та виконання функцій ППКО по об`єктам учасників ринку, які розташовані на тимчасово окупованій території.

Для вирішення даного питання, АТ «Херсонобленерго» листами 19.12.2023 року №01-007915, від 04.01.2024 року №01-00052, зверталося до НКРЕКП з заявою про досудове врегулювання спору з НЕК Укренерго з даних питань.

За результатами розгляду даних листів, НКРЕКП направлено вимогу до НЕК Укренерго щодо надання АТ «Херсонобленерго» відповіді на усі поставлені питання зазначених у листах від 30.10.2023 №01-005893, від 29.11.2023 №01-006906.

АТ «Херсонобленерго» додатково направило до НЕК Укренерго лист від 30.01.2024 року №01-001007 щодо надання інформації з питань порядку визначення несинхронного режиму роботи з ОЕС України та визначення дати початку несинхронного режиму роботи з ОЕС України, проте відповідь НЕК Укренерго не отримано.

Наведене вище, за висновком суду апеляційної інстанції, доводить факт вчинення АТ «Херсонобленерго» активних дій задля забезпечення дотримання вимог чинного законодавства при завантажені даних комерційного обліку по об`єктах виробників відновлювальних джерел енергії, які працювали в несинхронному режимі з ОЕС України та знаходились на тимчасово непідконтрольній Україні території.

В той же час, відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 19.04.2024 року №759 підпункт 5 пункту 1 постанови НКРЕКП від 25 лютого 2022 року № 332 «Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану» викладено в такій редакції:

« 5) у разі неможливості реалізації оператором мережі свого права доступу до вузлів обліку та засобів комерційного обліку електричної енергії (далі ЗКО) електроустановок на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях, відповідно до переліку, затвердженого Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України, та які працюють (працювали) несинхронно (асинхронно) з ОЕС України, для проведення періодичного та позачергового контрольного огляду, технічної перевірки вузлів обліку та ЗКО, схем їх підключення та зчитування інформації, відповідно до підпункту 3 пункту 2.5.2 глави 2.5 розділу ? Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 311 (далі ККОЕЕ), адміністратору комерційного обліку керуватись положеннями, зокрема, підпункту 6 пункту 9.2.1 глави 9.2, а також пункту 9.9.4 глави 9.9, пункту 9.13.1 глави 9.13 та пунктів 9.14.1 та 9.14.3 глави 9.14 розділу ? ККО та під час визначення значень сертифікованих даних комерційного обліку, тимчасово, до отримання доступу до вузлів обліку та ЗКО відповідних електроустановок, визначати такі дані на рівні нуля та забезпечити передачу таких даних адміністратору розрахунків та учасникам ринку електричної енергії.».

Отже, НКРЕКП вирішило питання завантаження даних комерційного обліку по об`єктах виробників відновлювальних джерел енергії, які працювали в несинхронному режимі з ОЕС України та знаходились на тимчасово непідконтрольній Україні території тільки в квітні 2024 року.

Стосовно доводів НКРЕКП, з якими погодився суд першої інстанції, про неможливість використання даних, які не пройшли належну валідацію, колегія суддів зазначила, що, дійсно, відповідно до п.п. 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 31.05.2022 року № 555 «Про особливості забезпечення комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії в умовах воєнного стану» у разі відсутності у ППКО можливості отримати покази основного, дублюючого, верифікаційного лічильників, лічильників технічного обліку та/або даних телевимірювань для формування даних комерційного обліку в ТКО (у межах його відповідальності) власними силами ППКО звертається до відповідних сторін, зокрема оператора системи, іншого ППКО, сторони, приєднаної до мережі або електропостачальника для отримання даних комерційного обліку електричної енергії з найближчих суміжних ТКО (у межах їх відповідальності). Після отримання офіційного звернення ППКО відповідні сторони невідкладно мають надати йому відповідні дані (у разі їх наявності), на підставі яких ППКО формує дані комерційного обліку в ТКО. ППКО має право приймати рішення щодо подальшого використання цих даних для формування валідованих даних комерційного обліку. Якщо відповідні дані від відповідних сторін не отримані, неповні або не пройшли валідацію, ППКО формує оціночні дані комерційного обліку в ТКО з використанням результатів вимірювання за попередню декаду або інших періодів, коли режим роботи електроустановок у ТКО відповідав режиму роботи електроустановок у розрахунковий день (з відповідним підтвердженням даних стосовно фактичного режиму роботи), або розрахунковим шляхом на основі балансу електричної енергії для відповідної площадки або області комерційного обліку. ППКО повинен зберігати всі вхідні дані, застосовані алгоритми та критерії подібності, що використовувалися при формуванні оціночних даних, та самі оціночні дані не менше строку позовної давності.

Так, Національна комісія наголошує на встановленому обов`язку ППКО у разі наявного сумніву у достовірності отриманих даних обліку вчинити дії для підтвердження їх відповідності або ж врахувати оціночні дані комерційного обліку в ТКО з використанням результатів вимірювання за попередню декаду або інших періодів.

Проте, у відповідності до п. 6.2.5 ККО та будь-яка заінтересована сторона, у разі обґрунтованого сумніву у достовірності даних комерційного обліку (зокрема відмінності даних з основного та верифікаційного вузла обліку), правильній роботі вузла обліку, а також у тому, що З КО є справними та непошкодженими, мають право провести або ініціювати проведення оператором системи або ППКО позапланового контрольного огляду або технічної перевірки роботи вузлів обліку, ЗВТ (зокрема параметрів програмування) та схем їх підключення або, при необхідності, проведення експертизи ЗКО та інших складових вузла обліку відповідно до вимог цього Кодексу.

Тобто, недостовірність даних у відповідності до вищезазначеного пункту може бути встановлено виключно на підставі контрольного огляду або технічної перевірки роботи вузлів обліку, що очевидно є неможливим у зв`язку із їх знаходженням на територіях, які тимчасово окуповані та, відповідно, АТ «Херсонобленерго» не має до них фізичного доступу.

Також колегія суддів не вбачає можливості врахування оціночних даних за інші (попередні) періоди з огляду на тривалість загального строку окупації територій Херсонської області. За визначеним порядком ППКО мав би постійно формувати звітність на підставі попередніх даних, які б не відповідали фактичних даним.

Крім того, п.п. 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 31.05.2022 року № 555 визначає за ППКО право на вчинення вищенаведених дій, а не зобов`язує його безальтернативно їх вчинити.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що АТ «Херсонобленерго», в період з 01.01.2022 року по 31.12.2022 року не порушувало діючого законодавства України, а саме вимоги Кодексу комерційного обліку, а у своїй діяльності керувалося виключно Законами України та підзаконними актами уповноважених органів.

Стосовно порушення, яке виявилось у тому, що АТ «Херсонобленерго» не надавало інформації по областях спостереження, зокрема, по тих, які знаходились на тимчасово непідконтрольних України територіях Херсонської області колегія суддів встановила наступне.

Згідно абз. 84 пункту 1.4 глави 1 розділу І ККО область спостереження - це власна система передачі ОСП та відповідні частини систем розподілу та суміжних систем передачі, на яких ОСП здійснює моніторинг та моделювання в режимі реального часу для підтримки операційної безпеки в його області регулювання, включаючи міждержавні лінії.

Як зазначає АТ «Херсонобленерго», до початку повномасштабного вторгнення збройних сил російської федерації на територію України, АТ «Херсонобленерго» виконувало свої зобов`язання в частині надання інформації по транзитнім підстанціям 150кВ та ключовим підстанціям в режимі реального часу через захищений канал зв`язку (побудованого за допомогою MPLS-мережі Укртелеком) оператора системи передачі (РДЦ Південного регіону НЕК Укренерго). Під час окупації м. Херсон, а саме з 13.04.2022 обмін телеметричної інформації зупинився. Після чого в телефонному режимі представники РДЦ Південного регіону повідомили про відключення обміну телеметричної інформації між АТ Херсонобленерго та РДЦ Південного регіону в рамках інформаційної безпеки, а саме, що м. Херсон знаходиться в окупації, на даний канал зв`язку оператора системи передачі (РДЦ Південного регіону НЕК Укренерго) не відновлено.

Проте, будучи обізнаним про наведені факти, Національна комісія не визначила, яким чином АТ «Херсонобленерго» повинно у режимі реального часу надавати інформацію, пов`язану з областю спостереження, з урахуванням відсутності технічної можливості передачі інформації.

Таким чином, виявлені комісією порушення вимог діючого законодавства у сфері перевірки, валідації, зберігання, архівування та передачі валідованих даних комерційного обліку електроенергії носять суто формальний характер, а встановлені під час судового розгляду справи обставини доводять вчинення АТ «Херсонобленерго» всіх залежних від нього дій направлених на отримання роз`яснення порядку ведення обліку даних, які надходять, зокрема, з лівобережної частини Херсонської області. Отже, дії АТ «Херсонобленерго» не містять обов`язкового елементу для встановлення його вини наявної винної та умисної дії з боку АТ «Херсонобленерго» або ж допущеної протиправної бездіяльності.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції констатував, що постанова №522 від 12.03.2024 року про накладення штрафу прийнята за відсутності встановленої вини АТ «Херсонобленерго», тому є протиправною та підлягає скасуванню у судовому порядку.

Повертаючись до обставин розглядуваної справи, суд зазначає, що у разі скасування постанови, яка була підставою для стягнення штрафу, вимоги про його стягнення втрачають законну силу, оскільки зникає правова підстава для такого стягнення.

Це означає, що будь-які дії щодо примусового виконання такого стягнення втрачають правомірність, оскільки підстави, що їх обґрунтовували, більше не існують.

Своєю чергою, втрата підстав для стягнення означає, що юридичний або адміністративний документ, який раніше слугував правовою основою для стягнення штрафу або іншого обов`язкового платежу, був визнаний недійсним, скасований, змінений чи втратив чинність. Таким чином, якщо підстава для стягнення штрафу втрачає силу (через скасування, визнання недійсною чи з інших причин), вимоги про стягнення більше не можуть бути виконані. Це забезпечує захист прав громадян і юридичних осіб від незаконних стягнень і гарантує справедливість у правовідносинах.

Таким чином, оскільки покладена в основу даного позову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг підстава для стягнення 510 000 (п`ятсот десять тисяч) грн в дохід Державного бюджету України (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції») - постанова №522 від 12.03.2024 року скасована судовим рішенням, яке набрало законної сили, пред`явлені позовні вимоги до задоволення не підлягають.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) і «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів і інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що решта аргументів (доводів) сторін, які мають значення для правильного вирішення спору, на вирішення спірних правовідносин не впливають та не змінюють судовий розсуд цього спору за результатами судового процесу.

В адміністративному судочинстві принцип верховенства права зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Суд зазначає, що доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою, однак позивач в ході судового розгляду справи не доведено ґрунтовності пред`явлених вимог.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Отже, звертаючись до суду з позовом про захист своїх прав, позивач обтяжений обов`язком довести "небезпідставність" своїх доводів щодо порушеного права за захистом якого він звернувся до суду, надавши відповідні докази зі змісту яких можливо встановити наявність спору саме на момент звернення до суду.

Таким чином, проаналізувавши обставини справи, з урахуванням нормативного регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.

Судові витрати розподілити відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, місто Київ, вул. Сім`ї Бродський, 19; ) до Акціонерного товариства «Херсонобленерго» (73000, м. Херсон, вул. Пестеля, 5; ) про стягнення коштів до державного бюджету відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк

.