Справа № 480/8734/24
Суддя: О.М. Кунець
Дата ухвалення: 2024-11-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
13 листопада 2024 року Справа № 480/8734/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кунець О.М., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Суми справу за позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Сумської митниці, в якій просить:
- визнати бездіяльність Сумської митниці по ненарахуванню позивачу по справі в період з 24 липня 2023 року по 15 липня 2024 року щомісячної доплати за роботу в нічний час у розмірі 20% від посадового окладу протиправною;
- стягнути з Сумської митниці на користь позивача по справі 31 980 грн. недоплаченої щомісячної доплати за роботу у нічний час за період з 24 липня 2023 року по 15 липня 2024 року;
- стягнути з Сумської митниці на користь позивача по справі середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 15.07.2024 року по день винесення рішення судом;
- зобов`язати Сумську митницю здійснити перерахунок позивачеві по справі матеріальної допомоги на оздоровлення та оплату відпустки у 2023 році, а також здійснити перерахунок вихідної допомоги, матеріальної допомоги на оздоровлення, оплату відпустки та компенсацію відпустки у 2024 році, включивши до розрахунку суми середнього заробітку доплати за роботу у нічний час у розмірі 20 % від посадового окладу за період з 24 липня 2023 року по 15 липня 2024 року;
- зобов`язати Сумську митницю виплатити позивачеві по справі різницю між донарахованими сумами матеріальної допомоги на оздоровлення та оплату відпустки у 2023 році та вже виплаченими сумами матеріальної допомоги на оздоровлення та оплату відпустки у 2023 році, а також зобов`язати виплатити позивачу різницю між донарахованими сумами вихідної допомоги, матеріальної допомоги на оздоровлення, оплату відпустки та компенсацію відпустки у 2024 році та вже виплаченими сумами вихідної допомоги, матеріальної допомоги на оздоровлення, оплату відпустки та компенсацію відпустки у 2024 році.
Ухвалою суду від 08.10.2024 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі № 480/8734/24, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлені строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.
В подальшому, Сумською митницею, через підсистему "Електронний суд", надіслано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, мотивоване пропуском строку звернення до суду, визначеного нормами чинного законодавства.
Так, з 01 липня 2023 року строк звернення до суду із позовом про виплату заробітної плати регламентується статтею 233 КЗпП України і складає три місяці з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.
При цьому, представник позивача звернувся до суду із позовними вимогами в частині визнання протиправною бездіяльності Сумської митниці по ненарахуванню позивачу в період з 24 липня 2023 року по 15 липня 2024 року щомісячної доплати за роботу в нічний час у розмірі 20% від посадового окладу; стягнення з Сумської митниці на користь позивача недоплаченої щомісячної доплати за роботу у нічний час за період з 24 липня 2023 року по 15 липня 2024 року; зобов`язання Сумської митниці здійснити позивачу перерахунок матеріальної допомоги на оздоровлення та оплату відпустки у 2023 році, а також здійснити перерахунок матеріальної допомоги на оздоровлення, оплату відпустки у 2024 році, включивши до розрахунку суми середнього заробітку доплати за роботу у нічний час у розмірі 20 % від посадового окладу за період з 24 липня 2023 року по 15 липня 2024; зобов`язання Сумської митниці виплатити позивачу різницю між донарахованими сумами матеріальної допомоги на оздоровлення та оплату відпустки у 2023 році та вже виплаченими сумами матеріальної допомоги на оздоровлення та оплату відпустки у 2023 році; зобов`язання виплатити позивачу різницю між донарахованими сумами матеріальної допомоги на оздоровлення, оплату відпустки та вже виплаченими сумами матеріальної допомоги на оздоровлення, оплату відпустки у 2024 році, через систему "Електронний суд" лише 23.09.2024, тобто із порушенням встановленого тримісячного строку звернення до суду.
Звертає увагу суду на те, що у даному випадку представник позивача звернувся до суду з позовними вимогами, які стосуються, зокрема, щомісячної доплати, здійснення перерахунку матеріальної допомоги на оздоровлення та оплату відпустки у 2023 та 2024 роках за час роботи позивача в Сумській митниці, а не сум, які підлягали виплаті позивачу під час його звільнення.
Відтак, на думку представника відповідача, позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду з даною позовною заявою в частині вищезазначених позовних вимог.
Представник позивача у запереченні на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду зазначив, що у відповідь на адвокатський запит Сумська митниця листом від 02.10.2024 надала довідки про суми заробітної плати позивача за вказаний період із зазначенням всіх видів нарахувань та виплат, а також надала інформацію, що надбавка за роботу в нічний час позивачу не нараховувалась та не виплачувалась, а відтак, саме з відповіді від 02.10.2024 на адвокатський запит позивачу стало відомо, що позивачу, всупереч вимогам ст. 116 КЗпП України, не було виплачено додаткову заробітну плату у вигляді доплати за роботу у нічний час у день звільнення з займаної посади, а тому, враховуючи положення ч. 2 ст. 233 КЗпП України, строк звернення до суду має обрахуватись саме з 02.10.2024. Тому, на думку представника позивача, строк звернення до суду з позовом не пропущено.
Дослідивши матеріали справи та клопотання, оцінивши наявні документи в їх сукупності, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху в частині позовних вимог, виходячи з наступного.
Частиною 1 ст. 118 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
За приписами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Однак підпунктом 18 пункту 1 розділу І Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01.07.2022 № 2352-IX (далі по тексту - Закон № 2352-IX), який набрав чинності 19.07.2022, назву та частини першу і другу статті 233 Кодексу законів про працю України викладено в такій редакції:
"Стаття 233. Строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів
Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".
Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.
Разом з тим відповідно до пункту першого глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Постановою Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 р. N 383 "Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року № 338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. № 1236" дію карантину через COVID-19 продовжено до 30 червня 2023 року.
При цьому постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Таким чином з 01 липня 2023 року строк звернення до суду із позовом про виплату заробітної плати регламентується статтею 233 КЗпП України і складає три місяці з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.
А відтак суд зазначає, що позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду з вище зазначеними позовними вимогами.
При цьому, суд звертає увагу на те, що заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даними позовними вимогами та доказів поважності причин пропуску такого строку позивачем/представником позивача суду надано не було. Представником позивача у позовній заяві зазначив, що позивачем не пропущено строк звернення до суду та строк звернення до суду повинен рахуватися саме з моменту звільнення позивача з Сумської митниці, а саме з 15.07.2024, оскільки позов подано до суду саме по справі про виплату всіх сум, що належить працівнику при звільненні. При цьому просив суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі врахувати положення саме ч. 2 ст. 233 КЗпП України, яким встановлено тримісячний строк звернення працівника до суду з позовами про виплату всіх сум, що належать йому при звільненні, який рахується з дня одержання працівником письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (яке має бути вручено у день звільнення - стаття 116 КЗпП України).
Проте суд зазначає, що в даному випадку позивач/представник позивача звернувся до суду з позовними вимогами, зокрема, щодо нарахування та виплати щомісячної доплати за роботу в нічний час у розмірі 20% від посадового окладу, матеріальної допомоги на оздоровлення та оплату відпустки у 2023 році, а також матеріальної допомоги на оздоровлення, оплату відпустки у 2024 році, які отримував, під час роботи у Сумській митниці, а не сум, які підлягали позивачу виплаті під час звільнення з Сумської митниці.
Під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.
Поняття ж повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав.
Заробітна плата є щомісячною виплатою, її розмір щомісяця відомий особі, яка її отримує, та отримуючи її у неналежному на думку особи розмірі вона має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про складові виплати, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.
Отже, з дня отримання виплати особою вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.
При цьому суд наголошує, що позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав саме з моменту отримання відповідної виплати, а не з моменту звільнення чи отримання письмового повідомлення про суми грошового забезпечення, нараховані та виплачені йому при звільненні.
Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання виплати, демонструючи свою необізнаність щодо причин визначення спірного розміру виплати звернулась до вповноваженої особи із заявою про надання відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від такого органу відповіді на подану заяву.
Наведене свідчить про відсутність в суду підстав вважати, що позивач без зайвих зволікань, в розумний строк, демонструючи свою зацікавленість з цього питання звернувся до відповідача із запитом про надання відповідної інформації.
При цьому, отримання позивачем від відповідача відповіді на наведений запит не змінює момент, з якого особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру грошового забезпечення тощо.
Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання про це дізнатися не можуть розглядатися як поважна причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки є результатом суб`єктивних дій самого позивача, а не об`єктивно існуючими обставинами, що перешкоджають їй вчасно реалізувати своє право на судовий захист.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27.01.2020 у справі № 420/3001/19, від 25.02.2020 у справі № 360/1870/19.
Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч.13 статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Згідно вимог ч.15 ст. 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумської митниці про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде залишена без розгляду.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Кунець