Справа № 340/6462/24
Суддя: Ю.П. ПАСІЧНИК
Дата ухвалення: 2024-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

15 листопада 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/6462/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пасічника Ю.П., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

03.10.2024р. до Кіровоградського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_4 , з вимогою:

- визнати протиправним дії військової частини НОМЕР_4 , які полягають у незастосуванні п.1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» при обчисленні мені, починаючи з квітня 2022 року по січень 2023, розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2022 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1 і 14 до постанови КМУ № 704 від 30.08.2017 та з урахуванням окладу за військовим званням; з січень 2023 року, розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1 і 14 до постанови КМУ № 704 від 30.08.2017 та з урахуванням окладу за військовим званням;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_4 здійснити перерахунок та виплатити мені починаючи з квітня 2022 року по січень 2023, розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2022 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1 і 14 до постанови КМУ № 704 від 30.08.2017 та з урахуванням окладу за військовим званням; з січень 2023 року, розмірів посадового окладу, окладу за військовим званням виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1 і 14 до постанови КМУ № 704 від 30.08.2017 та з урахуванням окладу за військовим званням;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_4 здійснити перерахунок та виплатити мені починаючи з квітня 2022 року по січень 2023 року належні з урахуванням проведених раніше виплат суми грошової допомоги на оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань за 2022, 2023 рік у розмірі місячного грошового забезпечення, обчисленого із розмірів посадового окладу та розміру окладу за військовим званням з квітня 2022 року по січень 2023, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, з урахуванням п.1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Ухвалою суду від 07.10.2024р. судом позовну заяву залишено без руху зважаючи на звернення до суду з пропуском строку звернення встановленого ст. 122 КАС України.

На виконання вимог ухвали суду, позивачем 10.10.2024р. подано заяву про поновлення строку звернення до суду. Заява мотивована тим, що позивача виключено із списків особового складу військової частини та знято з усіх видів забезпечення, при цьому позивачем не було одержано письмового повідомлення про суми, нарахованої та виплаченої йому при звільненні, а саме розрахунку складових грошового забезпечення. Здійснено це було вже після звернення позивача до військової частини і отримання відповіді в липні місяці, що не перевищує тримісячний строк на момент подачі позовної заяви.

Ухвалою суду від 14.10.2024 р. відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

01.11.2024р. на адресу суду надійшов відзив на позов з додатками.

Розглянувши додатки до відзиву в контексті обґрунтування позивачем поважності причин, які зумовили пропущення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

До відзиву долучено копію витягу з наказу військової частини НОМЕР_4 від 18.01.2023 №132, яким позивача з 19.01.2023 виключено із списків особового складу військової частини та знято з усіх видів забезпечення у зв`язку з відбуттям до нового місця служби.

Зі змісту вказаного наказу вбачається розміри та види грошового забезпечення, нарахованого позивачеві.

Також, до відзиву долучено витяг з Журналу оголошення наказів, директив, розпоряджень, та інших службових документів особового складу військової частини НОМЕР_4 , з якого вбачається, що позивач особисто одержав витяг з наказу військової частини НОМЕР_4 від 18.01.2023 №132.

Вищевказані докази спростовують доводи позивача щодо його обізнаності про нараховані та виплачені йому при звільненні суми грошового забезпечення, лише в липні 2024 після його звернення до військової частини НОМЕР_4 .

Звернення до командування військової частини НОМЕР_4 в липні 2024р., не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо забезпечення реалізації свого права на звернення до суду з позовом до відповідача і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку (Постанова Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19).

За приписами ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.233 Кодексу законів про працю України (у редакції, яка діяла до 19.07.2022) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Таким чином до 19.07.2022 звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати не було обмежено строками.

Однак, 19.07.2022 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» № 2352, яким внесено ряд важливих змін до діючого законодавства про працю.

Зокрема, змін зазнали норми законодавства щодо порядку звернення громадян до суду у разі виникнення трудових спорів в частині строків таких звернень.

Частини перша та друга ст.233 Кодексу законів про працю України викладені у наступній редакції:

- працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті (ч.1);

- із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116) (ч.2).

Відтак, внесенням до Кодексу законів про працю України вказаних змін законодавець, виклавши у новій редакції ч.1 та ч.2 ст.233 Кодексу законів про працю України, увів строки звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати.

Слід вказати, що ч.2 ст.233 Кодексу законів про працю України стосується виплати всіх сум, що належать працівникові у разі його звільнення.

При цьому, стаття перша цієї ж норми передбачає загальний строк звернення до суду у трудових спорах.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, позивач не погоджується з ненарахуванням та невиплатою складових його грошового забезпечення.

Частина 5 статті 122 КАС України, передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Враховуючи те, що наведена процесуальна норма є спеціальною нормою у відношенні до ч.1 ст.233 Кодексу законів про працю України, суд вважає, що така (ч.5 ст.122 КАС України) повинна застосовуватись до спірних правовідносин.

Відтак, з урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що до спірних правовідносин повинен застосовуватись місячний строк звернення до суду, передбачений ч.5 ст.122 КАС України.

В даному випадку судом встановлено відсутність доводів на наявність обставин, які не залежали від волі позивача, тобто обставин, які би зумовили поважність пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду, та ненадання ним відповідних доказів.

Суд зауважує, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України установлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою і четвертою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись статтями 122,123,240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_4 - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.256 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, встановлений ст.295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. ПАСІЧНИК