Справа № 160/9657/24
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 вересня 2024 рокуСправа №160/9657/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Єфанова О.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до В.о. начальника Центрально-міського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Мігільової Таміли Михайлівни про визнання протиправною бездіяльність та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

13.06.2024 року рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до В.о. начальника Центрально-міського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Мігільової Таміли Михайлівни про визнання протиправною бездіяльність та скасування постанови відмовлено.

Рішення не оскаржено, набрало чинності.

11.09.2024 року надійшла заява від позивача про виправлення описки в резолютивній частині рішення суду по даній справі, зазначивши резолютивну частину в новій редакції «Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі».

Відповідно до ч.ч.1,2 статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Щодо заяви про виправлення описки шляхом нової редакції резолютивної частини суд зазначає наступне.

Виходячи із системного аналізу приписів Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення.

Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої палати Верховного Суду від 26листопада 2019 року у справі № 800/520/16.

Як зазначив позивач в заяві, існуюча описка, що полягає у розбіжності у висновках у мотивувальної і резолютивної частини рішення, створює йому перешкоду для обґрунтування позиції суду першої інстанції в апеляційному суді.

Вирішуючи заяву по суті, суд зазначає про таке.

У мотивувальній частині рішення судом наведено такі обставини.

«Так, суд зазначає, що в рамках ВП № 72764171 позивач має статус боржника……

…..У частині третій статті 74 Закону України «Про виконавче провадження» установлено, що рішення, дії або бездіяльність державного виконавця також можуть бути оскаржені стягувачем та іншими учасниками виконавчого провадження (крім боржника) до начальника відділу, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Згідно п.2 розділу XII Інструкції з організації примусового виконання рішень посадові особи, зазначені в абзацах третьому, п`ятому, сьомому та восьмому, пункту 1 цього розділу, можуть проводити перевірку законності виконавчого провадження також за скаргою стягувача та інших учасників виконавчого провадження (крім боржника), а посадові особи, зазначені в абзацах другому, четвертому та шостому пункту 1 цього розділу, - за скаргою на дії та бездіяльність начальника органу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Таким чином, діючим законодавством чітко передбачено, що зі скаргою на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця можуть звернутися стягувач та інші учасники виконавчого провадження, крім боржника…….»

« З цих же по суті підстав, судом не враховуються аргументи позивача, відповідно позовні вимоги не підлягають задоволенню повністю.»

Тобто означене мотивування однозначно з наведенням відповідних норм висловлюють позицію суду щодо відмови в задоволенні позовних вимог, про що зазначено в резолютивній частині.

При цьому, судом встановлено, що наприкінці мотивувальної частини рішення судом помилково внесено заяве речення, яке на думку суду підлягає виключенню з мотивувальної частини.

Отже, судом допущено очевидну описку, з огляду на що, заява позивача підлягає частковому задоволенню.

У зв`язку з перебуванням судді у відпустці, заяву розглянуто першим робочим днем 30.09.2024 року

Керуючись ст.ст. 248, 253 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 13.06.2024 року по справі № 160/9657/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до В.о. начальника Центрально-міського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Мігільової Таміли Михайлівни про визнання протиправною бездіяльність та скасування постанови задовольнити частково.

Виправити описку в мотивувальній частині рішення, виключивши речення «За вказаних обставин суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства та матеріалів справи, дійшов висновку про задоволення позовних вимог.»

Відповідно до статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 294-297 КАС України.

Суддя О.В. Єфанова