Справа № 707/2870/24
Суддя: Баронін Д. Б.
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа №707/2870/24
Провадження №2-а/707/26/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2024 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Бароніна Д.Б.,

за участю секретаря Костроміної Л.В.,

представника позивача Харенка В.М.,

представниці відповідача Федюніної К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

1.Позиції сторін, процесуальні дії

1.1. ОСОБА_1 звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що постановою серії ГБА № 438024 від 06.10.2024 по справі про адміністративне правопорушення позивач був визнаний винним в тому, що 06.10.2024 здійснив рух на рибацькому човні річкою Дніпро без дозволу коменданта, чим порушив п. 1,2,3 наказу від 20.10.2023 за № 3/86 од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану». У зв`язку із цим на нього накладено штраф у розмірі 850 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 117 КУпАП.

Позивач зазначив, що порушення правил користування малими суднами, відповідальність за що передбачена ст. 117 КУпАП, можлива лише у випадку порушення Правил плавання для малих, спортивних суден, затверджених відповідною обласною радою, а не обласною (військовою) адміністрацією. Наказом Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану» хоча і заборонено вихід на воду без дозволу коменданта, але це не є складом адміністративного правопорушення за ст. 117 КУпАП. Також, відповідно до ч. 2 ст. 117 КУпАП до адміністративної відповідальності може бути притягнута особа у разі повторного вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 117 КУпАП, однак до матеріалів справи працівником поліції не долучено інформацію про наявність повторності вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а тому працівником поліції було невірно кваліфіковано дії ОСОБА_1 . Крім того, справа про адміністративне правопорушення відносно позивача фактично була розглянута на місці скоєння правопорушення, а не за місцезнаходженням органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи викладене, позивач просить скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення від 06.10.2024 серії ГБА № 438024та закрити справу про адміністративне правопорушення.

1.2. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовну заяву. Додатково вказав, що розпорядженням начальника Черкаської ОВА від 30.06.2022 надано дозвіл навігації суднам флоту рибної промисловості на річці Дніпро. Крім того, у оскаржуваній постанові вказано про порушення пункту «1.2» наказу, в той час як такий пункт у наказі відсутній.

Представник відповідача Департаменту патрульної поліції у судовому засіданні підтримала позицію, викладені у відзиві, та просила відмовити у задоволенні позову.

2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин

2.1. 06.10.2024 інспектором взводу № 1 РОВО УПП в Черкаській області Департамету патрульної поліції Задоєю О.О. була складена постанова по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ № 438024, зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 117 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 850 грн. Винесення вказаної постанови мотивовано тим, що 06.10.2024 о 13 год. 46 хв. ОСОБА_1 здійснив рух на рибацькому човні на річці Дніпро без дозволу коменданта, чим порушив п. 1, 2 наказу від 20.10.2023 за № 3/86 од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану».

Відповідно до інформації з порталу Національної поліції «Адмінпрактика» ОСОБА_1 на підставі постанови ГАБ № 81666 від 08.09.2024 був притягнутий до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 425 грн. за порушення ч. 1 ст. 117 КУпАП.

3. Релевантні джерела права та акти їх застосування

3.1. Згідно із ч. 2 ст. 117 КУпАП повторне протягом року порушення правил користування малими, спортивними суднами та водними мотоциклами - тягне за собою накладення штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 8-1 Водного кодексу України до компетенції обласних, Київської та Севастопольської міських рад у галузі регулювання водних відносин на їх території належить встановлення у визначеному законом порядку місцевих правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді.

Згідно з ч. 9 ст. 67 Водного кодексу України користування водними об`єктами для плавання на малих, спортивних суднах і водних мотоциклах, використання засобів для розваг на воді дозволяється з дотриманням правил плавання у районах інтенсивного судноплавства на морських водних шляхах і правил судноплавства на внутрішніх водних шляхах, які затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах морського і внутрішнього водного транспорту, та місцевих правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді, що затверджуються Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах морського та внутрішнього водного транспорту.

3.2. Згідно з Указом Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та продовжує діяти на час розгляду цієї справи.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про оборону України», ст. 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози та забезпечення національної безпеки, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, в тому числі, встановлювати у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, особливий режим в`їзду і виїзду, обмежувати свободу пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також рух транспортних засобів.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у разі утворення обласної та/або районної військової адміністрації на період дії воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення чи скасування, у разі тимчасової окупації або оточення адміністративного центру області або у разі прийняття Верховною Радою України за поданням Президента України відповідного рішення повноваження такої обласної та/або районної ради здійснюють відповідні обласні та районні військові адміністрації.

Згідно з п. 8 ч. 7 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальник військової адміністрації видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради (рад). Накази, видані в межах повноважень місцевих рад, мають бути оприлюднені, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом.

Згідно з ч. 7 ст. 5 Закону України «Про внутрішній водний транспорт» місцеві державні адміністрації здійснюють регулювання діяльності внутрішнього водного транспорту відповідно до цього Закону та інших законодавчих актів, зокрема: встановлюють тарифи на суспільно важливі регулярні перевезення пасажирів на суднах; розробляють та за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері внутрішнього водного транспорту, затверджують місцеві правила плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді, розміщення плавучих споруд.

3.2. Розпорядженням начальника обласної військової адміністрації від 24.08.2023 № 8 було затверджено Правила плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді у Черкаській області.

В абзаці 4 пункту 7 розділу ІІ вищевказаних Правил визначено, що тимчасове припинення навігації для плавання на водних об`єктах, які знаходяться в межах області, може бути встановлено розпорядженням Черкаської обласної державної адміністрації (в тому числі, через військовий характер). Інформація про періоди такої перерви оприлюднюється у найкоротший строк на офіційному веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації ck-oda.gov.ua.

На веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації наявне повідомлення за посиланням https://ck-oda.gov.ua/pro-zaprovadzhennya-osoblivogo-rezhimu-sudnoplavstva-na-sudnoplavnix-dilyankax-richki-dnipro-v-mezhax-cherkaskoyi-oblasti-na-chas-diyi-pravovogo-rezhimu-voyennogo-stanu/, де оприлюднено основні положення наказу Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану».

У вищенаведеному повідомленні вказано, що відповідно до Наказу заборонено фізичним та юридичним особам (судновласникам, судноводіям, власникам плавучих об`єктів) рух усіх суден (малих, моторних, прогулянкових вітрильних, швидкісних та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді) на водних об`єктах Черкаської області, без дозволу (перепустки) на вихід (проведення діяльності), виданого в порядку, встановленому цим Наказом.

3.3. Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 258 КУпАП протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі, а також порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису).

У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу або залишається повідомлення про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення правил зупинки, стоянки або паркування транспортних засобів у разі їх фіксації у режимі фотозйомки (відеозапису), крім випадків фіксації в автоматичному режимі правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті, що зафіксовані за допомогою засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі в автоматичному режимі, та правопорушень, передбачених статтею 132-2 цього Кодексу.

Статтею 268 КУпАП визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

3.4. Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

4. Оцінка доказів та аргументів сторін

4.1. Перш за все суд зазначає, що є неспроможним аргумент представника позивача щодо протиправності розгляду працівником поліції справи про адміністративне правопорушення на місці вчинення правопорушення без складення протоколу. Норми частин 2, 4 статті 258 КУпАП дозволяють не складати протокол про адміністративне правопорушення у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та проводити розгляд відповідних справ на місці вчинення правопорушення.

Також необґрунтованим є твердження представника позивача щодо суперечності вимогам законодавства наказу Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану». Видання такого спільного наказу військовим командування та військовою адміністрацією під час воєнного стану узгоджується з приписами п. 10 ч. 1 ст. 8-1 Водного кодексу України, ч. 7 ст. 5 Закону України «Про внутрішній водний транспорт», ст. 8, п. 1 ч. 3 ст. 10, п. 8 ч. 7 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

В порядку п. 8 ч. 7 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», абзацу 4 пункту 7 розділу ІІ Правил плавання для малих, спортивних суден і водних мотоциклів та використання засобів для розваг на воді у Черкаській областіна веб-сайті Черкаської обласної державної адміністрації було оприлюднено повідомлення за посиланням https://ck-oda.gov.ua/pro-zaprovadzhennya-osoblivogo-rezhimu-sudnoplavstva-na-sudnoplavnix-dilyankax-richki-dnipro-v-mezhax-cherkaskoyi-oblasti-na-chas-diyi-pravovogo-rezhimu-voyennogo-stanu/, де до відома населення доведені основні положення наказу Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од «Про запровадження особливого режиму судноплавства на судноплавних ділянках річки Дніпро в межах Черкаської області на час дії правового режиму воєнного стану». У вищенаведеному повідомленні вказано, що відповідно до Наказу заборонено фізичним та юридичним особам (судновласникам, судноводіям, власникам плавучих об`єктів) рух усіх суден (малих, моторних, прогулянкових вітрильних, швидкісних та спортивних суден, а також водних мотоциклів і засобів розваг на воді) на водних об`єктах Черкаської області, без дозволу (перепустки) на вихід (проведення діяльності), виданого в порядку, встановленому цим Наказом.

Тобто, позивач дійсно порушив ті норми, які вказані у оскаржуваній постанові. При цьому вищенаведений наказ є нормативно-правовим актом, який у розумінні статті 117 КУпАП під час дії правового режиму воєнного стану визначає особливі правила користування малими, спортивними суднами та водними мотоциклами в межах Черкаської області.

Посилання представника позивача на те, що розпорядженням начальника Черкаської ОВА від 30.06.2022 надано дозвіл навігації суднам флоту рибної промисловості на річці Дніпро, є неспроможними, оскільки по-перше, до суду не було надано доказів того, що позивач керував судном флоту рибної промисловості, а по-друге, після видання начальником Черкаської ОВА розпорядження від 30.06.2022 він видав інший нормативно-правовий акт (спільний наказ Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од), в якому визначено необхідність отримання дозволу на вихід на річку Дніпро усім суднам.

Крім того, суд не погоджується з аргументом представника позивача про те, що позивача було необґрунтовано притягнуто до відповідальності саме за ч. 2 ст. 117 КУпАП. До суду було надано достатні докази притягнення ОСОБА_1 на підставі постанови ГАБ № 81666 від 08.09.2024 до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 425 грн. за порушення ч. 1 ст. 117 КУпАП.

Стосовно вказівки представника позивача на те, що у оскаржуваній постанові вказано про порушення пункту «1.2» відповідного наказу, суд зазначає, що у мотивувальній частині між цифрами 1 та 2 у оскаржуваній постанові дійсно стоїть позначка, яка схожа на точку. Разом з тим, у спільному наказі Угрупування сил і засобів оборони міста Київ та Черкаської обласної військової адміністрації від 20.10.2023 № 3/86од відсутній пункт 1.2, проте наявні пункти 1 та 2. Таким чином, суд вважає опискою проставлення точки, а не коми у мотивувальній частині між цифрами 1 та 2 у оскаржуваній постанові. Така описка не порушує прав позивача та не має призводити до скасування законної та обґрунтованої постанови.

4.2. Підводячи підсумок суд зазначає, що до суду не було надано доказів порушення прав позивача внаслідок винесення оскаржуваної постанови, а тому слід залишити оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення.

5. Розподіл судових витрат

5.1. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд враховує, що позовну заяву залишено без задоволення і представниця відповідача не заявляла про наявність у відповідача судових витрат. Отже, судові витрати, які підлягають розподілу, у цій справі відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 90, 139, 241-246, 255, 286, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову інспектора взводу № 1 РОВО УПП в Черкаській області Департамету патрульної поліції Задоя Олександра Олександровича у справі про адміністративне правопорушення серії ГБА № 438024від 06.10.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 117 КУпАП залишити без змін.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д. Б. Баронін