Справа № 320/1740/24
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2024-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2024 року № 320/1740/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Білоноженко М.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання недійсним частини постанови, зобов`язання вчинити дії-

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1-а, ) звернулось до Київського окружного адміністративного суду із позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) (03057, м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 19, ), в якому просить суд:

-визнати недійсними абзаци 4 та 5 пункту 2 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 01.11.2023 № 2011;

-зобов`язати Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ідентифікаційний код: 39369133, місцезнаходження: 03057 м. Київ, вул. Сім`ї Бродських, 19) при найближчому перегляді структури тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» із застосуванням стимулюючого регулювання, встановити економічно обґрунтований тариф, шляхом його зміни в бік збільшення на суму дефіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання за 2021-2022 роки у розмірі 74 764,08 тис. грн (без ПДВ).

В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що при проведенні перевірки відповідачем було невірно визначено розмір дефіциту та профіциту коштів за результатами надання позивачем послуг з приєднання у 2021-2022 роках через обрання некоректного підходу до проведення аналізу виконаних приєднань. Зазначив, що оскаржувана постанова винесена з порушенням процесуального порядку проведення перевірок та норм матеріального права, в зв`язку із чим вважає незаконними та такими, що підлягають скасуванню абз 4 та 5 п.2 постанови НКРЕКП №2011.

Ухвалою суду від 26 лютого 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що позапланова виїзна перевірка позивача була проведена у відповідності до вимог законодавства. Зауважив, що розрахунок дефіциту/профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних із наданням послуг з приєднання за 2021-2022 роки визначено регулятором, згідно з алгоритмом, зазначеним Методикою, а результати цього розрахунку зафіксовані в акті №407. Вважає, що позивачем не підтверджено належними доказами обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Сторони надали суду відповідь на відзив, а також заперечення на відповідь на відзив, в яких фактично підтвердили доводи, викладені в позовній заяви та відзиві на неї відповідно.

Ухвалою суду від 08.11.2024 відмовлено у задоволенні клопотання про розгляду справи за правилами загального провадження із викликом сторін.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до постанови Національної комісії, шо здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 12 липня 2023 року № 1277 «Про проведення позапланової виїзної перевірки ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та від 12 вересня 2023 року № 1677 «Про збільшення строку проведення позапланової виїзної перевірки ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ", на підставі посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 04 вересня 2023 року № 426, відповідачем була здійснена позапланова виїзна перевірка дотримання ПРИВАТНИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП віл 27 грудня 2017 року № 1470 за період діяльності з 21 червня 2023 року по 25 вересня 2023 року, за результатами якої складено Акт позапланової виїзної перевірки від 02 жовтня 2023 року № 407.

01.11.2023 року відповідачем було винесено Постанову № 2011 «Про застереження ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» щодо недопущення надалі недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та внесення змін до постанови НКРЕКП від 02 червня 2023 № 1009».

Відповідно до п. 2 вказаної Постанови, НКРЕКП прийнято рішення внести зміни в пп. 1 п. 4. Постанови НКРЕКП № 1009 від 02.06.2025 в частині збільшення тарифу ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на послуги з розподілу електричної енергії на 2024 -2025 роки на суму 832 702,81 тис. грн (без ПДВ), врахувавши окрім інших складових тарифу в т.ч. підсумкову суму дефіциту коштів з надання послуг приєднання у розмірі 12 608.66 тис. грн. (74 059,77 тис. грн. - дефіциту. 61451,11 тис. грн. - профіциту).

Позивач вважає, що приймаючи вищезазначену постанову, НКРЕКП вийшла за межі своїх повноважень, прийняла постанову без дослідження всіх матеріалів та доказів, а тому звернувся до суду з даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначенні Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 року № 1540-VIII (надалі - Закон № 1540-VIII).

Відповідно до ст. 1 Закону № 1540-VIII, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону № 1540-VIII передбачено, що Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема, у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії.

Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України (ст. 3 цього ж Закону).

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

За приписами ст. 19 Закону № 1540-VIII визначено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України "Про природні монополії", «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", «Про ринок електричної енергії", «Про ринок природного газу", «Про трубопровідний транспорт", «Про теплопостачання", «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг" та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах (ст. 22 Закону № 1540-VIII).

Посадові особи суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть адміністративну та кримінальну відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

Згідно з п. 3 та п. 13 ч. 1 ст. 17 Закону № 1540-VIII, для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема, розробляє та затверджує нормативно-правові акти, зокрема порядки (методики) формування, розрахунку та встановлення державних регульованих цін і тарифів для суб`єктів природних монополій у сферах енергетики та комунальних послуг, а також для інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом; встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом.

Згідно з ч. 14 ст. 19 Закону «Про ліцензування видів господарської діяльності» регулює встановлено, що акт перевірки додержання ліцензіатом вимог ліцензійних умов складається в останній день проведення перевірки. В акті відображаються питання, що перевірялися, та встановлений стан додержання ліцензіатом вимог ліцензійних умов. У разі встановлення в ході перевірки додержання ліцензіатом вимог ліцензійних умов підстав для складання актів, що є підставами для анулювання ліцензії, такі акти складаються як окремі документи в останній день проведення перевірки.

В обгрунтування заявленого позову, позивач стверджує, що «НКРЕКП безпідставно вийшло за межі перевірки при здійсненні позапланового заходу, зокрема в Акті перевірки № 407 від 02.10.2023 зазначені порушення щодо надання послуг з приєднання до електромереж Товариства замовникам послуг, об`єкти яких розташовані за вказаним у Акті переліком адрес, які не відносились до підстав позапланової перевірки, натомість при визначені дефіциту та профіциту, не відображено та не міститься числове розшифрування розрахунку НКРЕКП».

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, не погоджується із такими висновками позивача, з огляду на наступне.

Частиною 7 ст. 19 Закону № 1540-VIII визначено, що підставою для проведення позапланової виїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є:

1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю;

2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та п послуг, або суб`єктом, що належить до особливої групи споживачів, її законних прав;

3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії, оператором малої системи розподілу законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення Ліцензійних умов;

4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок;

5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

Також, згідно із частиною двадцятою статті 21 Закону України «Про ринок електричної енергії», оператор системи передачі, оператори систем розподілу у порядку, встановленому Регулятором, формують та надають Регулятору розширений звіт з обґрунтуванням витрат за результатами надання послуг з приєднання електроустановок замовників до електричних мереж упродовж попереднього календарного року для врахування дефіциту або профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання, під час перегляду відповідної складової тарифів на передачу та розподіл електричної енергії.

Судом встановлено, що до НКРЕКП надійшла письмова заява ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 15.05.2023 року №06/100/5550 (вх НКРЕКП ва 16.05.2023 №8755/1-23) щодо здійснення позапланового державного контролю Товариства у частині дотримання вимог законодавства, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27.12 2017 № 1470, з питання додаткового дослідження величин дефіциту/ профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданими послуг з приєднань за 2021 - 2022 роки.

За результатом розгляду заяви позивача від 15.05.2023 року Комісією була прийнята постанова НКРЕКП від 12.07.2023 № 1277 «Про проведення позапланової виїзної перевірки ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та постанова НКРЕКП від 12.09.2023 № 1677 «Про збільшення строку проведення позапланової виїзної перевірки ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».

Таким чином, позапланова виїзна перевірка ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» була проведена за заявою позивача, з урахуванням вимог законодавства. Відтак, порушень, на які посилається позивач, судом не встановлено.

Крім того, позивач зазначає про неправомірне визначення НКРЕКП величин дефіциту/профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних із наданням послуг з приєднання за період 2021-2022 роки.

Суд не погоджується із вказаними доводами позивача з огляду на наступне.

Згідно із статтею 21 Закону України «Про ринок електричної енергії», оператор системи передачі, оператори систем розподілу у порядку, встановленому Регулятором, формують та надають Регулятору розширений звіт з обґрунтуванням витрат за результатами надання послуг з приєднання електроустановок замовників до електричних мереж упродовж попереднього календарного року для врахування дефіциту або профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання, під час перегляду відповідної складової тарифів на передачу та розподіл електричної енергії.

Дефіцитом або профіцитом є негативна або позитивна різниця між обсягом надходження коштів від надання послуг з приєднань та фактичними витратами на приєднання.

Регулятор в обов`язковому порядку здійснює перевірку обґрунтованості та достовірності відображених у зазначеному звіті розмірів фактичних витрат оператора системи передачі та оператора системи розподілу на приєднання електроустановок замовників до електричних мереж

Відповідно до пункту 1.5 глави 1 Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, затвердженої постановою НКРЕКП від 18.12.2018 №1965, оператор системи передачі та оператори систем розподілу надають до НКРЕКП документи (їх копії) та інформацію (дані, відомості, звітність, проектну документацію, виконавчу документацію тощо) щодо наданих у базовому періоді послуг з приєднання електроустановок замовників до електричних мереж (завершених приєднань) у вигляді, обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП, для подальшого аналізу величини дефіциту або профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання, з метою оцінки обґрунтованості їх економічного рівня.

Оператор системи передачі та оператори систем розподілу відповідають за достовірність даних, зазначених ними у формах звітності та в документах.

Оператори систем розподілу та оператор системи передачі мають право надавати скориговані дані, зазначені ними у формах звітності та в інформації, передбаченій у цьому пункті виключно після проведення НКРЕКП відповідного заходу державного контролю. В інших випадках НКРЕКП не приймає до розгляду скориговані дані, надані операторами систем розподілу та оператором системи передачі.

Відповідно до положень пункту 3.7 глави 3 та пункту 4.5 глави 4 Методики, з метою визначення величини дефіциту або профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг зі стандартних приєднань та з нестандартних приєднань, на економічно обгрунтованому рівні, НКРЕКП здійснює перевірку та аналіз наданих операторами систем розподілу відповідно до пункту 1.5 глави 1 Методики вихідних даних, зокрема, шляхом аналізу актів виконаних робіт та проектної документації, пов`язаних із наданням у базовому періоді приєднання до електричних мереж електроустановок.

Згідно з вимогами пункту 4 Методики визначення сум надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії, що є додатком 24 до Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затверджених постановою НКРЕКП від 14.06.2018 № 428 (в редакції постанови НКРЕКП від 09.06.2021 № 935) (далі - Порядок), з метою визначення об`єктивної суми коштів, отриманої для фінансування ліцензованої діяльності, при проведенні планових або позапланових перевірок в акті перевірки фіксуються такі показники, зокрема величина дефіциту або профіциту коштів у частині надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання електроустановок замовників до електричних мереж, що надані у звітному періоді (за календарний рік), яка визначається відповідно до методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу і підтверджується звітністю та первинними документами.

Суд зазначає, що в акті № 407 зафіксовані величини дефіциту/профіциту коштів за 2021 та 2022 роки, зокрема, у табличному вигляді за кожен рік окремо, що відповідає Порядку. При цьому, у таблиці щодо визначення величини дефіциту/профіциту коштів наведено вихідні дані, на підставі яких, згідно формул, визначених у Методиці, було здійснено розрахунок остаточних сум дефіциту/профіциту коштів за відповідний період.

Отже, твердження позивача про неправомірне визначення НКРЕКП величин дефіциту/профіциту коштів, спростовуються матеріалами акту перевірки.

Пунктом 3.8 глави 3 та пунктом 5.7 глави 5 Методики зазначено, що розрахунок коефіцієнта оптимізації коштів щодо витрат, пов`язаних з наданням послуг зі стандартних приєднань та з нестандартних приєднань електроустановок замовників до електричних мереж за базовий період, окремо проводиться НКРЕКП для міської та сільської місцевості на підставі аналізу актів за виконаними договорами про приєднання.

Додатково проводиться окремий аналіз по кошторисах виконаних приєднань господарським і підрядним способами з найбільшими витратами:

по п`ять кошторисів для стандартних приєднань для міської та сільської місцевостей виконаних підрядним способом;

по п`ять кошторисів для стандартних приєднань для міської та сільської місцевостей виконаних господарським способом

Окремо проводиться аналіз по п`яти кошторисах нестандартних приєднань з найбільшими витратами, виконаних господарським і підрядним способами.

Вартісні показники на матеріали та обладнання враховуються із застосуванням коефіцієнта 1,1 для всього переліку матеріалів та обладнання, використаних під час надання послуг з приєднань.

У разі придбання обладнання/матеріалів, по яких відсутні цінові показники, граничні ціни визначаються виходячи з вартості складових обладнання в разі можливості такого аналізу або на підставі цінових показників на обладнання зі схожими технічними характеристиками.

Результати аналізу застосовуються пропорційно до кожного напряму для визначення фактичних капітальних витрат, понесених під час надання послуг зі стандартного приєднання із нестандартного приєднання (за об`єктами замовників, приєднання яких завершено в базовому періоді) для міської та сільської місцевості.

Вартісні показники на матеріали й обладнання, що використовувались при розрахунках дефіциту/профіциту коштів шодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання, застосовувались відповідно до показників, врахованих при виконанні/плануванні проектів нового будівництва, реконструкції та технічного переоснащення об`єктів енергетики у складі інвестиційних програм операторів систем розподілу на відповідний період, у якому завершено надання послуги з приєднання.

При цьому, зазначені вартісні показники на матеріали й обладнання, застосовані при розрахунках дефіциту/профіциту коштів щодо надходжень та витрат з наданням послуг з приєднання також враховувались із застосуванням коефіцієнта 1.1 для всього переліку матеріалів та обладнання, використаних під час надання послуг з приєднань.

Як зазначає відповідач, при аналізі вартісних показників на матеріали й обладнання брались до уваги, зокрема комерційні пропозиції, листи, прейскуранти та каталоги на продукцію відомих фірм, підприємств, прейскуранти та відпускні ціни українських товаровиробників; інформація щодо результатів тендерних закупівель операторів систем розподілу за відповідний період.

Твердження позивача щодо некоректного застосування НКРЕКП індикативних цін до окремих матеріалів, суд вважає необґрунтованими, оскільки такі матеріали та комплектуючі (зокрема комплектні трансформаторні підстанції КТП-250/10/0.4У1; трансформатори ТМГ-1250/10/0,4, ТМ-250/10/0,4. ТМГ160-10/0.4; кабелі АПвЄгаПу-20 та ЦАСБ) не є обладнанням індивідуального виконання, а відносяться до серійного виробництва, а опитувальні листи формуються з метою підбору необхідного комплекту поставки такого обладнання.

Так, у позовній заяві ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» стверджує, що згідно Технічних умов № К-12-18-0483, що відноситься до типу приєднання Стандарт_ місто_господарський до матеріалу Комплектна трансформатора підстанція тупікового типу з кабельним вводом і кабельним виводом КТП-250/10/0.4У1 НКРЕКП застосовано індикативну ціну, яка до даного типу обладнання не може бути дорівняна. Матеріал було замовлено згідно опитувального листа і вважається обладнанням індивідуального замовлення.»

Суд зазначає, що відповідно до наданого ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на запит НКРЕКП Робочого проекту -Реконструкція Л-РП-14/1 для приєднання до електричних мереж електроустановок індивідуального житлового будинку ОСОБА_1 , по вул Лісова 40 б, в смт. Ворзель, Київської області», згідно якого виконувалось приєднання за зазначеними технічними умовами, визначено, що «Проект розроблений з використанням типових конструкцій і устаткування серійного виробництва і не містить охороноспроможних технічних рішень.»

В зв`язку із чим, інформація, наведена у Робочому проекті, спростовує твердження позивача про обладнаним індивідуального замовлення.

Таким чином, керуючись чинними положеннями Методики, НКРЕКП був розрахований у 2021 році профіцит коштів ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», в сумі (+) 63 682,52 тис гри (без ПДВ) щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання, а у 2022 році дефіцит був розрахований НКРЕКП в сумі (-) 71 273,31 тис. гри (без ПДВ), які були зафіксовані в Акті № 407.

У свою чергу, позивачем листом від 20.10.2023 № 03/800/9113 були надані заперечення, пояснення та обгрунтування до Акта № 407.

За результатами опрацювання зазначених пояснень та обґрунтувань, відповідачем були враховані додаткові пояснення та скориговано розрахунок дефіциту/профіциту коштів щодо надходжень і витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання за 2021-2022 роки.

У постанові № 2011 було зазначено, що у 2021 році профіцит коштів ПрАТ -ДТЕК «Київські регіональні електромережі» в сумі (+) 61 451.11 тис грн (без ПДВ) щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання, а у 2022 році дефіцит був розрахований НКРЕКП в сумі (-) 74 059,77 тис грн (без ПДВ)

Таким чипом, вимогу ПрАТ -ДТЕК -Київські регіональні електромережі» до НКРЕКП стосовно встановленим економічно обґрунтованого тарифу, шляхом зміни його в бік збільшення на суму дефіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання за 2021-2022 роки у розмірі 74 764,08 тис. грн (без ПДВ), суд вважає необґрунтованою.

До того ж суд зауважує, що позовна вимога про зобов`язання НКРЕКП при найближчому перегляді структури тарифів на послуги з розподілу електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» із застосуванням стимулюючого регулювання, встановити економічно обґрунтований тариф, шляхом його зміни в бік збільшення на суму дефіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання за 2021-2022 роки у розмірі 74 764,08 тне. грн (без ПДВ), не обґрунтована у змісті позовної заяви, незважаючи на те, що відповідно до статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.

Посилання позивача на рішення Київського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 у справі №320/7070/21, як на позицію суду у подібних правовідносинах, суд не приймає до уваги, в зв`язку із тим, що ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.12.2021 року у справі № 320/7070/21 заяву Приватного акціонерного Товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» від 18.11.2021 року про відмову від адміністративного позову задоволено. Рішення Київського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 визнано нечинним.

Таким чином, за результатами розгляду справи суд приходить до висновку, що абзаци 4 та 5 пункту 2 Постанови №2011, якими було доповнено підпункт 1 пункту 4 Постанови № 1009, були прийняті відповідачем з дотримання вимог Законів України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії», Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, затвердженої постановою НКРЕКП від 18.12.2018 №1965, тобто на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, підстави для задоволення позову відсутні.

Відповідно до статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

В зв`язку із відмовою у задоволенні позову, судові витрати розподілу не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 139,243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного Товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (04136, м. Київ, вул. Стеценка, 1-а, ) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Білоноженко М.А.