Справа № 320/2851/23
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2024-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2024 року № 320/2851/23

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Лапія С.М.,

за участі: секретаря судового засідання - Скибун К.А.,

представника позивача Трипілки А.В.,

представника відповідача Плясун Г.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві за правилами загального позовного провадження справу за адміністративним позовом гр. ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, Офісу Генерального прокурора про визнання протиправними та скасування рішення та наказу,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася гр. ОСОБА_1 з позовом , у якому просить:

-визнати протиправним та скасувати рішення Відповідального органу, що здійснює дисциплінарне провадження, від 21.12.2022 №236дп-22 щодо притягнення начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на неї дисциплінарного стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду;

- визнати протиправним та скасувати наказ Генерального прокурора від 09.01.2023 №1дк, яким до начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді заборони на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

На обґрунтування позовних вимог зазначила, що оскаржувані рішення є необґрунтованими, дисциплінарні проступки, інкриміновані їй, матеріалами перевірки не доведені та не конкретизовані, висновки ґрунтуються на неперевірених у повному обсязі фактах, а лише на припущеннях.

Відповідачами подано до суду відзиви на позовну заяву, в яких вони проти позову заперечили та просили відмовити у задоволенні позовних вимог.

Представник позивачки у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовільнити.

Представники відповідачів у судовому засіданні проти позову заперечили з підстав, викладених у відзивах, та просили відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.02.2024 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.04.2024 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті у судовому засіданні.

Судом встановлено, що позивачка з 13.10.2020 обіймає посаду начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Харківської обласної прокуратури.

До Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження (далі - комісії), 23.06.2022 надійшла дисциплінарна скарга керівника Харківської обласної прокуратури ОСОБА_2 про вчинення дисциплінарного проступку начальником відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1

Скаргу розподілено за членом Комісії ОСОБА_11 яким 04.07.2022 прийнято рішення про відкриття дисциплінарного провадження № 07/3/2-345дс-132дп-22.

ОСОБА_3 30.09.2022 складено висновок про наявність дисциплінарного проступку у діях ОСОБА_1 , який передано на розгляд Комісії.

Під час розгляду скарги встановлено, що 16.04.2022 у період часу з 00 до 01 год на АДРЕСА_1 прокурор ОСОБА_1 під час керування автомобілем Nissan X-Trail порушила Правила дорожнього руху та допустила наїзд на припаркований автомобіль Hyundai, який належить ОСОБА_4 .

Після прибуття на місце події працівників сектору реагування патрульної поліції (далі - СРПП) Кіцманського відділу поліції № 2 Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області інспектором СРПП ОСОБА_5 після оформлення матеріалів дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) стосовно ОСОБА_1 складено протоколи про вчинення нею адміністративного правопорушення серії ОБ № 041820 за статтею 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) за фактом порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів та про вчинення адміністративного правопорушення серії ОБ № 126287 за статтею 122-4 КУпАП за фактом залишення останньою місця ДТП.

Під час документування ДТП працівником поліції виявлено у ОСОБА_1 ознаки алкогольного сп`яніння - відповідний запах з ротової порожнини, а тому інспектором СРПП ОСОБА_5 їй запропоновано пройти медичне освідчення на стан сп`яніння в Кіцманській багатопрофільній лікарні інтенсивного лікування, на що ОСОБА_1 погодилася.

За згодою ОСОБА_1 лікарем ОСОБА_6 о 01 год 20 хв проведено медичний огляд, за результатами якого у позивачки виявлено запах алкоголю з порожнини рота, а також використано прилад Alсoscan ALP-1, серії ІНЕ 790008, з датою калібрування 13 вересня 2021 року (сертифікат) та роз`яснено правила застосування спеціального приладу.

Оскільки ОСОБА_1 приблизно 15 разів неправильно видихала повітря через мундштук, прилад результату не показав, на що лікар ОСОБА_6 запропонувала ОСОБА_1 у разі чергової невдалої спроби продути у прилад пройти обстеження в наркодиспансері в м. Чернівці. Після того, як ОСОБА_1 правильно виконала настанови лікаря та поліцейського про застосування приладу Alсoscan ALP-1, він показав результат - 1.03 проміле, про що складено висновок та констатовано перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння. На прохання ОСОБА_1 о 01 год 50 хв. проведено повторне застосування вказаного приладу та отримано результат - 0.99 проміле. За результатами медичного огляду 16.04.2022 складено висновок, у якому зазначено, що у ОСОБА_1 о 01 год 20 хв при проведенні медичного огляду на стан сп`яніння виявлено алкогольне сп`яніння. Після цього інспектором СРПП ОСОБА_7 у лікарні 16.04.2022 о 01 год 30 хв стосовно ОСОБА_1 складено протокол серії ОБ № 126286 про вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП.

Далі ОСОБА_1 , не погоджуючись з результатами огляду її лікарем ОСОБА_6 , 16.04.2022 о 14 год 50 хв., тобто через 13 год 30 хв після первинного огляду, самостійно звернулася із заявою до обласного комунального некомерційного підприємства (далі - НКНП) «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» для проведення її медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння.

Згідно висновку від 16.04.2022 № 669 ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 не виявлено.

За результатами перевірки Комісія дійшла висновку про наявність у діях та бездіяльності прокурора ОСОБА_1 сукупності дисциплінарних проступків.

Так, ОСОБА_1 має статус прокурора і за загальними правилами, викладеними у статті 19 Закону № 1697-VII, на неї покладено обов`язки неухильного дотримання присяги прокурора.

Склавши Присягу, зміст якої наведено у статті 36 Закону № 1697-V1I, прокурор ОСОБА_1 серед іншого, взяла на себе обов`язок додержуватися Конституції, чинного законодавства України, нормативно-правових актів Генерального прокурора, основних принципів, моральних норм та правил прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою, визначених у Кодексі професійної етики та поведінки прокурорів.

Слідуючи принципам, визначеним у Кодексі, ОСОБА_1 не повинна допускати поведінки, що не відповідає загально прийнятим нормам поведінки у суспільстві, визначеним цим Кодексом, вчиняти дії, які шкодять авторитету прокуратури та можуть свідчити про нанесення ними шкоди честі і гідності прокурорської професії, які не відповідають вимогам високих моральних якостей, вплинули на думку громадськості, сформували суспільне уявлення про прокурорів у вкрай негативному світлі.

Натомість ОСОБА_1 , працюючи на посаді начальника відділу організаційно- методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури, 16 квітня 2022 року в період з 00 до 01 год., на вулиці Незалежності, 2-6 у м. Кіцмань Чернівецької області під час керування автомобілем Nissan X-Trail порушила Правила дорожнього руху та допустила наїзд на припаркований автомобіль Hyundai, який належить ОСОБА_4 .

Після прибуття на місце події працівників поліції, під час спілкування з ОСОБА_1 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння - відповідний запах алкоголю з порожнини рота. Після чого за згодою ОСОБА_1 в Кіцманській багатопрофільній лікарні інтенсивного лікування проведено її огляд на стан алкогдльного сп`яніння з використанням спеціального технічного приладу Aleoscan ALP-1, яким зафіксовано позитивну пробу 1,03 проміле, тобто, підтверджено перебування водія у стані алкогольного сп`яніння.

Комісією не взято до уваги пояснення ОСОБА_1 , яка заперечила керування 16 квітня 2022 року близько 00 год 20 хв, транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, як намагання це приховати та уникнути відповідальності за його наслідки.

Це твердження спростовується поясненнями працівників сектору реагування патрульної поліції Кіцманського відділу поліції № 2 Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області інспекторів ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , висновком щодо результатів медичного огляду на стан алкогольного сп 'яніння, результатом огляду на стан алкогольного сп 'яніння за допомогою сертифікованого, повіреного та справного приладу Aleoscan ALP-1 (проба позитивна 1,03 проміле) та відеозаписами відеореєстраторів.

Також згідно з висновком щодо результатів медичного огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння огляд проводився лікарем-наркологом НКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» ОСОБА_10 о 14 год 50 хв, 16 квітня 2022 року, тобто через 13 год 30 хв після попереднього огляду ОСОБА_1 лікарем ОСОБА_6 , який проводився того ж дня о 01 год 20 хв.

За результатами медичного огляду на стан сп`яніння з відібранням біологічних рідин (сечі та крові) і проведеного дослідження ознак алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 не виявлено, про що на підставі акту медичного огляду лікарем ОСОБА_10 складено відповідний висновок від 16 квітня 2022 року № 669.

Комісією враховано, що згідно з вимогами пункту 9 розділу II Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп 'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України 09.11.2015 № 1452/735 (надалі - Інструкція № 1452/735), з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, такі мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Комісією звернуто увагу, що у розумінні вимог пункту 1 розділу 1 та пункту 20 розділу III Інструкції № 1452/735 огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп 'яніння з ознаками такого стану.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп 'яніння складається у всіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках, перший з яких видається під підпис поліцейському, який доставив особу на огляд.

Проте, 16 квітня 2022 року лікарем НКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» ОСОБА_10 огляд ОСОБА_1 проведено за її заявою, тобто фактично без наявності передбачених Інструкцією № 1452/735 підстав для такого огляду, а відтак у відповідності до пункту 22 розділу III Інструкції № 1452/735 такі висновки вважаються недійсними.

Комісією під час розгляду матеріалів дисциплінарного провадження переглянуто наданий прокурором ОСОБА_1 відеозапис судового засідання з розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно неї, який свідчить про можливе визнання працівником поліції ОСОБА_5 демонстрування ОСОБА_1 правильного застосовування приладу алкотестер, який він у подальшому передав їй.

Однак, після перегляду відеозапису Комісією не підтверджено визнання поліцейським ОСОБА_5 в суді факту, що під час медичного освідування він, роз`яснюючи ОСОБА_1 правила користування приладом алкотестер, здійснив його продування, використовуючи одноразовий мундштук, який в подальшому, не змінюючи, передав ОСОБА_1 .

Окрім цього, такі твердження ОСОБА_1 про використання одноразового мундштука спершу працівником поліції, а потім нею не знайшли свого підтвердження і під час перегляду відеофайлів події, які надійшли разом із дисциплінарною скаргою.

Отже, за результатами перевірки знайшли своє підтвердження доводи дисциплінарної скарги керівника Харківської обласної прокуратури про вчинення прокурором ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII.

Аналіз положень статей 3, 19, 43 Закону № 1697-VI1 та Кодексу дає підстави для висновку, що вищевказаними діями ОСОБА_1 також вчинено одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

Так, одним із елементів професійності прокурора є обов`язок неухильно дотримуватись засад професійної честі, етики, моралі та доброчесності, які є запорукою правосуддя. Прокурор своїми вчинками, діями формує репутацію, яка впливає на формування суспільної думки не тільки щодо окремого прокурора, а й щодо всіх працівників прокуратури.

Прокурор ОСОБА_1 , взяла на себе обов`язок додержуватися основних принципів, моральних норм та правил прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою, визначених у Кодексі.

Вона повинна усвідомлювати повноту відповідальності за свої вчинки, бути взірцем добропорядності, гідності та честі для колег та суспільства, оскільки її поведінка, зокрема поза службою, повинна відповідати загальноприйнятим етичним нормам поведінки.

Слідуючи принципам, визначеним у Кодексі, ОСОБА_1 не повинна допускати поведінки, що не відповідає загально прийнятим нормам поведінки у суспільстві, визначеним цим Кодексом, вчиняти дії, які шкодять авторитету прокуратури та можуть свідчити про нанесення ними шкоди честі і гідності прокурорської професії, які не відповідають вимогам високих моральних якостей, вплинули на думку громадськості, сформували суспільне уявлення про прокурорів у вкрай негативному світлі.

Отже, за результатами перевірки знайшли своє підтвердження доводи дисциплінарної скарги про вчинення прокурором ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини першої статті 43 Закону №1697-VII.

Таким чином прокурором ОСОБА_1 порушено вимоги пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII, статті 21 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, чим вчинено дисциплінарні проступки, відповідальність за які передбачено пунктами 5, 6 частини першої статті 43 Закону № 1697-VII, і наявні підстави для притягнення її до дисциплінарної відповідальності за дії, що можуть викликати сумнів у об`єктивності, неупередженості та незалежності прокурора, у чесності та непідкупності органів прокуратури та одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

Рішенням Відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 21.12.2022 №236дп-22 вирішено притягнути начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накласти на неї дисциплінарне стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду.

Листом від 28.12.2022 № 07/3/2-3940 вих-22 позивачці направлено копію даного рішення.

Наказом Офісу Генерального прокурора від 09.01.2023 №1дк, керуючись пунктом 4 частини першої, частиною другою статті 9, пунктом 2 частини першої статті 49 ЗУ «Про прокуратуру», наказано за вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, застосувати до начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді заборони на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (пункти 5, 6 частини першої статті 43 Закону України «Про прокуратуру»).

Зазначений наказ доведено до відома ОСОБА_1 особисто, що підтверджується її власним підписом на копії наазу.

Позивачка, не погоджуючись з оскаржуваними рішеннями, звернулася до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, Конституційно визначений статус прокуратури зумовлена наявність відповідних функцій та повноважень, а тому її конституційний статус полягає у безперервності здійснення повноважень.

Порядок дисциплінарного провадження щодо прокурора врегульовано Законом України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII).

Статтею 3 Закон № 1697-VII діяльність прокуратури ґрунтується на засадах законності, справедливості, неупередженості, об`єктивності та неухильного дотримання вимог професійної етики та поведінки.

Згідно зі статтею 44 Закону № 1697-VII тільки за Комісією закріплені повноваження здійснювати дисциплінарне провадження стосовно прокурора.

Відповідно до частин першої та другої статті 45 цього Закону дисциплінарне провадження - це процедура розгляду Комісією дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку. Право на звернення до Комісії з дисциплінарною скаргою про вчинення прокурором дисциплінарного проступку має кожен, кому відомі такі факти. Дисциплінарне провадження включає такі етапи: відкриття дисциплінарного провадження; проведення перевірки дисциплінарної скарги; розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора; прийняття рішення у дисциплінарному провадженні стосовно прокурора; оскарження рішення, прийнятого за результатами дисциплінарного провадження; застосування до прокурора дисциплінарного стягнення.

Згідно із частиною першою статті 43 Закону № 1697-VII прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з таких підстав: 1) невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків; 2) необґрунтоване зволікання з розглядом звернення; 3) розголошення таємниці, що охороняється законом, яка стала відомою прокуророві під час виконання повноважень; 4) порушення встановленого законом порядку подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; 5) вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; 6) систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики; порушення правил внутрішнього службового розпорядку; втручання чи будь-який інший вплив прокурора у випадках чи порядку, не передбачених законодавством, у службову діяльність іншого прокурора, службових, посадових осіб чи суддів, у тому числі шляхом публічних висловлювань стосовно їх рішень, дій чи бездіяльності, за відсутності при цьому ознак адміністративного чи кримінального правопорушення; 9) публічне висловлювання, яке є порушенням презумпції невинуватості.

Відповідно до частин четвертої та десятої статті 46 цього Закону після відкриття дисциплінарного провадження член Комісії проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена Комісії за результатами перевірки. Член Комісії за результатами перевірки готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується.

Частиною п`ятою статті 47 Закону № 1697-VII визначено, що розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності. На засіданні Комісії заслуховуються пояснення члена Комісії, який проводив перевірку, пояснення прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника і в разі необхідності інших осіб.

Рішення в дисциплінарному провадженні Комісія приймає більшістю голосів від свого загального складу (частина перша статті 48 Закону № 1697-VII).

При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення (частина третя вказаної статті).

Застосування до прокурора дисциплінарного стягнення відповідно до статей 9 та 11 Закону № 1697-VII здійснюється Генеральним прокурором та керівниками обласних прокуратур на підставі рішення Комісії.

Згідно ст. 49 Закону № 1697-VII на прокурора можуть бути накладені такі дисциплінарні стягнення:

1) догана;

2) заборона на строк до одного року на переведення до органу прокуратури вищого рівня чи на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (крім Генерального прокурора);

3) звільнення з посади в органах прокуратури.

Прокурор протягом одного року з дня накладення на нього дисциплінарного стягнення вважається таким, який притягувався до дисциплінарної відповідальності, крім випадків, передбачених частиною третьою цієї статті.

До закінчення річного строку прокурор, який не допустив порушення законодавства та сумлінно й професійно здійснював свої службові обов`язки, може бути визнаний таким, який не притягувався до дисциплінарної відповідальності, на підставі клопотання керівника відповідного органу прокуратури, однак не раніш як:

1) через шість місяців із дня накладення дисциплінарного стягнення, передбаченого пунктом 1 частини першої цієї статті;

2) після закінчення половини строку, визначеного у разі накладення дисциплінарного стягнення, передбаченого пунктом 2 частини першої цієї статті;

За результатами дисциплінарного провадження може бути прийнято рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора (крім Генерального прокурора) у разі:

1) якщо дисциплінарний проступок, вчинений прокурором, має характер грубого порушення;

2) якщо прокурор вчинив дисциплінарний проступок, перебуваючи у статусі прокурора, який притягувався до дисциплінарної відповідальності.

У разі якщо за результатами дисциплінарного провадження щодо прокурора встановлено обставини, які свідчать про порушення прокурором вимог щодо несумісності, передбачених статтею 18 цього Закону, Генеральний прокурор або його заступник ініціює перед Вищою радою правосуддя розгляд відповідного питання.

Відповідно до ст. 50 Закону № 1697-VII прокурор може оскаржити рішення, прийняте за результатами дисциплінарного провадження, до адміністративного суду або до Вищої ради правосуддя протягом одного місяця з дня вручення йому чи отримання ним поштою копії рішення.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурора також регламентується Положенням про порядок роботи відповідного органу, що здійснює дисциплінарне провадження, прийнятий 27 квітня 2017 року всеукраїнською конференцією прокурорів (далі - Положення).

Згідно пунктів 3, 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII прокурор зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України, а також додержуватися правил прокурорської етики, зокрема, не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Частина друга статті 43 Закону № 1697-VII визначає, що притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності не виключає можливості притягнення його до адміністративної чи кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом. Комісія в межах розгляду даної справи не досліджує питання наявності або відсутності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку в частині порушення норм професійної етики.

Статтею 33 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженого 27 квітня 2017 року всеукраїнською конференцією прокурорів (далі - Кодекс) регламентовано, що відповідно до Закону № 1697-VII прокурори зобов`язані неухильно дотримуватися вимог цього Кодексу. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У разі систематичного (два і більше разів протягом року) або одноразового грубого порушення правил прокурорської етики прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з вимогами пункту 9 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України 09 листопада 2015 року № 1452/735 (надалі - Інструкція), з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, такі мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Згідно з Нормами професійної відповідальності та переліком необхідних прав і обов`язків прокурорів, прийнятих Міжнародною асоціацією прокурорів 23 квітня 1999 року, прокурори зобов`язані завжди підтримувати честь та гідність професії, вести себе професійно, відповідно до закону, правил та етики їх професії, в будь-який час дотримуватись найбільш високих норм чесності.

Положеннями частини першої та другої статті 21 Кодексу, прокурору слід не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс. Поза службою поводитися коректно і пристойно. При з`ясуванні будь-яких обставин з представниками правоохоронних і контролюючих органів не використовувати свій службовий статус, у тому числі посвідчення прокурора з метою впливу на посадових осіб.

Згідно з пунктом 2 розділу І Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 13 квітня 2017 року № 111, до дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, належать, у тому числі керування транспортними засобами у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння або відмова від проходження огляду з метою виявлення стану сп`яніння та ненадання документів, які підтверджують, що прокурор не перебував у такому стані.

З приводу посилання позивачки на те, що Комісією не надано оцінку постанові Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10.06.2022 у справі № 718/712/22, суд зазначає таке.

Постановою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10.06.2022 у справі № 718/712/22 провадження про адміністративне правопорушення за протоколами про адміністративне правопорушення серії ОБ №126286 та серії ОБ №126287 щодо ОСОБА_1 закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративних правопорушень, передбачених частиною першої статті 130 та статті 122-4 КУпАП.

Суд зауважує, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.

Відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивачки не спростовує наявності в діях дисциплінарного проступку.

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 09.05.2024 у справі №420/1491/23.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 червня 2022 року у справі № 9901/159/19 зазначає, що адміністративна і дисциплінарна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності, мають різний склад порушення, тому притягнення чи непритягнення до дисциплінарної відповідальності не може обумовлюватись наявністю чи відсутністю складу іншого правопорушення чи фактом притягнення до іншого виду відповідальності.

Також, суд не досліджує питання наявності або відсутності вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі № 800/531/17 та від 12 лютого 2019 року у справі № 9901/711/18.

Отже, суд критично оцінює твердження позивачки, що відсутність у її діях дисциплінарного проступку підтверджується постановою про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, оскільки обов`язок дотримання прокурором етичних норм не ставиться у залежність від притягнення або не притягнення її до адміністративної відповідальності (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/113/19).

Суд зазначає, що Комісія дослідила постанову Кіцманського районного суду Чернівецької області від 10 червня 2022 року у справі № 718/712/22, зважаючи на принцип автономності дисциплінарної та адміністративної відповідальності, дійшла обґрунтованого висновку, що закриття судом справи про адміністративне правопорушення не є підставою для висновку про відсутність дисциплінарного проступку, оскільки суд досліджував іншу сукупність доказів у іншому провадженні, а встановлення наявності або відсутності складу дисциплінарного проступку в діях прокурора є компетенцією Комісії.

Щодо зазначення позивачкою, що Комісія помилково дійшла висновку про наявність в її діях грубого порушення правил прокурорської етики, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що позивачка має статус прокурора і за загальними правилами, викладеними у статті 19 Закону № 1697-VII, на неї покладено обов`язки неухильного дотримання присяги прокурора.

Склавши Присягу прокурора, вона взяла на себе обов`язок додержуватися Конституції, чинного законодавства України, нормативно-правових актів Генерального прокурора, основних принципів, моральних норм та правил прокурорської етики, якими повинні керуватися прокурори при виконанні своїх службових обов`язків та поза службою, визначених у Кодексі професійної етики та поведінки прокурорів.

Слідуючи принципам, визначеним у Кодексі професійної етики та поведінки прокурорів, ОСОБА_1 не повинна допускати поведінки, що не відповідає загально прийнятим нормам поведінки у суспільстві, визначеним цим Кодексом, вчиняти дії, які шкодять авторитету прокуратури та можуть свідчити про нанесення ними шкоди честі і гідності прокурорської професії, які не відповідають вимогам високих моральних якостей, вплинули на думку громадськості, сформували суспільне уявлення про прокурорів у вкрай негативному світлі.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 16.04.2022 близько 00 год 20 хв, по вул. Незалежності, 2-Б у м. Кіцмань Чернівецької області під час керування автомобілем Nissan X-Trail, порушила Правила дорожнього руху та допустила наїзд на припаркований автомобіль Hyundai, який належить ОСОБА_4 .

Після прибуття на місце події працівників поліції під час спілкування з ОСОБА_1 ними виявлено ознаки алкогольного сп`яніння - відповідний запах алкоголю з порожнини рота.

Після цього за згодою ОСОБА_1 в Кіцманській багатопрофільній лікарні інтенсивного лікування проведено її огляд на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного приладу Alсoscan ALP-1, яким зафіксовано позитивну пробу 1,03 проміле, тобто підтверджено перебування водія у стані алкогольного сп`яніння.

Крім того, зазначене твердження позивачки спростовується поясненнями працівників сектору реагування патрульної поліції Кіцманського відділу поліції № 2 Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області інспекторів ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 та ОСОБА_9 та відеозаписами відеореєстраторів.

Щодо доводів позивачки, що у оскаржуваному рішенні Комісії безпідставно не враховано висновок лікаря ОСОБА_10 від 16 квітня 2022 року № 669 про відсутність у неї ознак алкогольного сп`яніння, то суд зазначає.

Пунктами 7 і 8 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 грудня 2008 року № 1103, в редакції чинної на час спірних правовідносин, (далі - Порядок № 1103), передбачено, що уповноважена особа Державтоінспекції забезпечує проведення огляду водія транспортного засобу в закладі охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення відповідних підстав. У разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я уповноважена особа Державтоінспекції в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду.

Крім того, відповідно до статті 266 КУпАП у разі незгоди водія на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. Огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров`я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров`я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського. Огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Згідно з вимогами пункту 2 розділу І, пункту 9 розділу ІІ та пункту 20 розділу ІІІ Інструкції, огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння з ознаками такого стану. З метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Висновок щодо результатів медичного огляду особи на стан сп`яніння складається в усіх випадках безпосередньо після огляду особи у трьох примірниках. Перший примірник видається під підпис поліцейському, який доставив особу на огляд, другий видається оглянутій особі, а третій залишається в закладі охорони здоров`я.

Суд звертає увагу, що Комісією враховано висновок лікаря ОСОБА_10 від 16 квітня 2022 року № 669 та зазначено, що висновок про результати медичного огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння, проведений лікарем-наркологом НКНП «Чернівецький обласний наркологічний диспансер» ОСОБА_10 складений о 14 год 50 хв, 16 квітня 2022 року за № 669, поза межами двох годин, а відтак, наданий висновок не є тим документом у розумінні пункту 2 Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 13 квітня 2017 року № 111, пунктів 7, 8 Порядку № 1103 та статті 266 КУпАП, який може підтвердити недопущення позивачем відповідного дисциплінарного проступку.

Комісією під час розгляду матеріалів дисциплінарного провадження переглянуто наданий ОСОБА_1 відеозапис судового засідання з розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно неї, який свідчить про можливе визнання працівником поліції ОСОБА_5 демонстрування ОСОБА_1 правильного застосування приладу алкотестер, який він у подальшому передав її.

Однак, після перегляду відеозапису Комісією не підтверджено визнання поліцейським ОСОБА_5 в суді факту, що під час медичного освідування він, роз`яснюючи ОСОБА_1 правила користування приладом алкотестер, здійснив його продування, використовуючи одноразовий мундштук, який в подальшому, не змінюючи, передав ОСОБА_1 .

Твердження ОСОБА_1 про використання одноразового мундштука спершу працівниками поліції, а потім нею не знайшли свого підтвердження і під час перегляду відеофайлів події, які надійшли разом із дисциплінарною скаргою.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 43 Закону № 1697-VI прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури.

Неналежне виконання чи невиконання вимог Конституції, Законів України, Присяги прокурора, Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, підзаконних нормативно-правових актів є дисциплінарним проступком, за який прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження.

Під дискреційним повноваженням суб`єкта владних повноважень розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи такому суб`єкту при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, цей суб`єкт має можливість самостійно (на власний розсуд) обирати один з кількох варіантів рішення.

У разі установлення обставин, що свідчать про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, Комісія має повноваження прийняти рішення у дисциплінарному провадженні про притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності. Так, Комісія має повноваження притягувати прокурора до дисциплінарної відповідальності за невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків і накладати на нього дисциплінарні стягнення, зокрема, у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні Комісія має врахувати характер проступку, його наслідки, особу прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення. Водночас Комісія, обираючи вид стягнення, не зобов`язана застосовувати такий самий вид стягнення, який був запропонований членом Комісії у висновку про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, на чому помилково наполягає позивач.

Розглядаючи дисциплінарну скаргу, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку - невиконання чи неналежне виконання службових обов`язків, Комісія має надавати оцінку фактам, які можуть свідчити про наявність або відсутність в діях прокурора складу зазначеного дисциплінарного проступку, використовуючи відомості, отримані з будь-яких джерел у порядку, встановленому законодавством.

Встановлені Комісією обставини, які підтверджені матеріалами справи, свідчать, що ОСОБА_1 вчинено одноразове грубе порушення правил прокурорської етики.

Судом встановлено, що Комісією при визначенні виду стягнення, що застосоване до позивачки, взято до уваги характеристику, відсутність застосованих дисциплінарних стягнень і тривалий час роботи в органах прокуратури.

Комісією також враховано характер проступку, його наслідки, особу прокурора, ступінь його вини та обставини, що вплинули на обраний вид дисциплінарного стягнення.

Отже, зазначене вище діяння є підставою для застосування до прокурора дисциплінарного стягнення у виді заборони строком на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та на призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, яке є пропорційним вчиненому ним проступку.

Слід зазначити, що Комісія є колегіальним органом, яка відповідно до Закону 1697-VII наділена дискреційними повноваженнями під час здійснення дисциплінарного провадження, що дозволяє цьому органу на власний розсуд визначати вид дисциплінарного стягнення залежно від скоєного прокурором дисциплінарного проступку та застосовувати до прокурорів обране ним дисциплінарне стягнення.

Аналогічна правова позиція також викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 квітня 2018 року № 9901/424/18, від 12 липня 2018 року № 9901/565/18, від 17 лютого 2021 року у справі № 420/3261/19.

Враховуючи зазначені обставини справи, застосоване до позивачки дисциплінарне стягнення на переконання суду відповідає ступеню її вини та тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку.

Інші доводи та міркування, викладені в адміністративному позові, також не впливають на правильність висновків КДКП, а тому не можуть бути підставою для скасування оскаржуваних рішень.

Таким чином, суд приходить до висновку, що рішення Відповідального органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 21.12.2022 №236дп-22 щодо притягнення начальника відділу організаційно-методичної роботи та координації діяльності правоохоронних органів у сфері протидії злочинності управління нагляду за додержанням законів національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю, Харківської обласної прокуратури ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на неї дисциплінарного стягнення у виді заборони на строк на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та призначення на вищу посаду в органі прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду, прийнято Комісією на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно та своєчасно.

Отже, у задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення Відповідального органу, що здійснює дисциплінарне провадження від 21.12.2022 №236дп-22, має бути відмовлено.

Також не можуть бути задоволеними позовні вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Генерального прокурора від 09.01.2023 №1дк, оскільки є похідними вимогами від первинної, у задоволенні якої судом відмовлено.

Отже, на підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог позивачки має бути відмовлено.

Згідно з ч. 1 ст. 9, ч. 1 ст. 72, ч. 2 ст. 73, ст. 76, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 77 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Із системного аналізу вище викладених норм та з`ясованих судом обставин вбачається, що позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 241-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Київський окружний адміністративний суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лапій С.М.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 11 листопада 2024 р.