Справа № 320/24210/24
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2024-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2024 року м. Київ № 320/24210/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доМіністерства юстиції України
провизнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства юстиції України (відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 7 від 28.12.2023 про відмову у притягненні до дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_2. Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз;

- зобов`язати дисциплінарну палату Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України повторно розглянути звернення ОСОБА_1 від 12.10.2023 та 19.10.2023 щодо розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_2 . Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз при проведенні експертизи № 994/1614-1615/23-27 від 28.04.2023, з урахуванням висновків суду у даній справі;

- визнати протиправними дії (бездіяльність) Міністерства юстиції України при розгляді звернень (скарг) ОСОБА_1 від 05.02.202024 та 08.03.2024 щодо перегляду рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 7 від 28.12.2023, оформелені № 22180/Г-4129/6.3 від 12.02.2024 та № 48694/Г-8225/6.3 від 29.03.2024 відповідно;

- зобов`язати Міністерство юстиції України повторно розглянути звернення (скарги) ОСОБА_1 від 05.02.2024 та 08.03.2024 щодо перегляду рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 7 від 28.12.2023, з урахуванням висновків суду у даній справі.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що за результатами проведення судової економічної експертизи судовим експертом ОСОБА_2. складено висновок експерта № 994/1614-1615/23-27 від 28.04.2023, на переконання позивача, вказаний висновок судового експерта ОСОБА_2. є протиправним, оскільки при здійсненні дослідження судовим експертом не здійснювалось встановлення документальних доказів виконання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 робіт за посадою, за наданими на дослідження матеріалами справи.

Також експертом, надаючи відповідь на перше запитання, здійснено дослідження в частині встановлення сум безпідставного нарахування та виплати заробітної плати та інших грошових виплат працівникам ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . ВАТ по газопостачанню та газифікації «Кіровоградгаз», що за предметом дослідження вимагає здійснення ревізійних дій з метою встановлення юридичного факту та надання правової оцінки діям посадових осіб ВАТ по газопостачанню та газифікації «Кіровоградгаз», що не віднесено до компетенції експерта за вимогами Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998.

Як зазначає позивач, надаючи відповідь на друге запитання, експертом здійснено дослідження в частині встановлення завдання матеріальних збитків ВАТ по газопостачанню та газифікації «Кіровоградгаз» в результаті безпідставного нарахування та виплати заробітної плати та інших грошових виплат співробітникам ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , що також відноситься до проведення ревізійних дій, що не віднесено до компетенції експерта за вимогами вищезазначеної інструкції.

Також позивач зауважує, що слідчим та експертом штучно вибрані покази свідків, оскільки ніде не обґрунтувано, яким чином могли знати в силу своїх прав та обов`язків інші працівники підприємства, які завдання та обов`язки були покладені на ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Головою правління товариства Оскільки голова правління не зобов`язаний доводити до відома всіх без виключення працівників про права та обов`язки ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Враховуючи велику кількість працівників, які працюють на різних напрямках та підрозділах підприємства, не дивним є те, що вони можуть не знати один одного особисто. Виконання усних та письмових вказівок Голови правління є обов`язковим для виконання всіма працівниками.

Позивач звертає увагу, що навмисно судовий експерт не витребувала у слідчого протоколу допиту ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , а також Голови правління, які під час допиту в якості свідка детально та змістовно надали органу досудового розслідування показання щодо обставин перебування в трудових відносинах з ВАТ «Кіровоградгаз», обставин працевлаштування, характеру та обсягу покладених на них службових обов`язків та з інших питань. На думку позивача, слідчим та експертом сформовано вибіркову доказову базу з метою проведення експертизи з наперед визначеним результатом, крім того, експертом при дослідженні не були враховані обставини карантинних обмежень та умов військового стану, коли більшість працівників задля збереження життя та здоров`я були переведені на дистанційну роботу.

На переконання позивача, при розгляді звернень позивача від 12.10.2023 та 19.10.2023 щодо розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_2 . Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз при проведенні експертизи № 994/1614-1615/23-27 від 28.04.2023 ДП ЦЕКК не надано належу правову оцінку вищевказаним доводам позивача, внаслідок чого було прийнято протиправне рішення № 7 від 28.12.2023, яке не відповідає критеріям законності та обґрунтованості.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 відкрито провадження у справі, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ст. ст. 257-262 КАС України без повідомлення (виклику) учасників справи.

Вказаною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 витребувано від відповідача: завірену належним чином копію рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 7 від 28.12.2023, результати розгляду звернень позивача; всі матеріали, що були або мали бути взяті до уваги при прийнятті спірного рішення, вчинення оскаржуваних дій/бездіяльності.

19 червня 2024 року через систему «Електронний суд» до Київського окружного адміністративного суду надійшов відзив Міністерства юстиції України з витребуваними документами.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує з огляду на їх необґрунтованість з наступних підстав.

1) Згідно із пункту 3, 4, 5, 6 розділу VI Положення підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника структурним підрозділом Міністерства юстиції України, на який покладено функції організаційно- управлінського та науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності, до якого додаються документи, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово- експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, зокрема, акти перевірок діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, звернення до Мін`юсту керівника науково-дослідних установ судових експертиз (далі - НДУСЕ), а також звернення юридичних, фізичних осіб, які є учасниками справи, або кримінального провадження, або правовідносин, до яких залучено судового експерта з метою надання висновку. За результатами розгляду подання та доданих документів Комісія приймає одне з таких рішень: не порушувати дисциплінарне провадження або відкрити дисциплінарне провадження. У разі порушення дисциплінарного провадження дисциплінарна палата Комісії може прийняти рішення про витребування пояснення у судового експерта та/або проведення аналізу висновку експерта, інформація в якому є предметом оскарження, з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз та доручити здійснення аналізу члену (членам) дисциплінарної палати Комісії або НДУСЕ.

За наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення; не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності (пункт 10 розділу VI Положення).

Як вказує відповідач, положенням визначено чіткий порядок та зрозумілі підстави розгляду питання дисциплінарної відповідальності судових експертів та прийняття відповідного рішення, які у повному обсязі дотримані ЦЕКК.

2) Питання обґрунтованості та достовірності висновку експерта, допустимості його використання як доказу та співставлення з іншими доказами у справі не відноситься до повноважень дисциплінарної палати ЦЕКК, а становить собою оцінку доказів, що здійснюється судом. З`ясування питань, які виникають під час оцінки висновку експерта, може бути здійснено у кримінальному проваджені шляхом допиту судового експерта в суді, відповідно до статей 95, 356 Кримінального процесуального кодексу України.

Під час вивчення питання членами дисциплінарної палати ЦЕКК не виявлено підтверджень зауважень, викладених у Зверненні, у зв`язку із чим було прийнято рішення від 28.12.2023 № 7 про відмову у притягненні до дисциплінарної відповідальності Експерта.

Вказані обставини спростовують твердження позивача щодо відсутності мотивів прийняття оскаржуваного рішення ЦЕКК.

Отже, в результаті вивчення обставин провадження дисциплінарною палатою ЦЕКК, зазначена у Зверненні інформація про можливі допущення Експертом порушення під час проведення експертизи, за результатами проведення якої складено Висновок, не підтвердилась, що підтверджує правомірність прийнятого рішення.

3) Твердження позивача про те, що йому було відмовлено у розгляді звернення (скарги) від 05.02.2024 та від 08.03.2024 не відповідає дійсності з огляду на таке.

Після розгляду Звернення, позивачу було направлено рішення за результатами розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта ОСОБА_2 , ознайомившись з ним Позивач звернувся до Міністерства зі скаргою від 05.02.2024, зареєстрована в Міністерстві 05.02.2024 № Г-4129, у якій просив скасувати рішення та притягнути судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

Процедура розгляду питання дисциплінарної відповідальності визначена у Положенні № 301/5. Положення не визначає процедуру перегляду Міністерством юстиції України ухвалених дисциплінарною палатою ЦЕКК рішень.

Як зазначає відповідач, скарга позивача від 05.02.2024, зареєстрована в Міністерстві 05.02.2024 № Г-4129, розглянута у межах чинного законодавства та надано відповідь.

Отримавши відповідь Міністерства, лист від 12.02.2024 № 22180/Г-4129/6.3, позивач не погодився з нею і повторно скерував до Міністерства юстиції скаргу від 08.03.2024, зареєстрована в Міністерстві 08.03.2024 за № Г-8225, на бездіяльність директора Департаменту експертного забезпечення правосуддя Наталії Ткаченко при розгляді його скарги від 05.02.2024 та просив скасувати рішення, при цьому Позивач не брав до уваги відповідь Міністерства, що рішення може бути оскаржено тільки до суду.

За наслідками розгляду Скарги 2,позивачу Міністерством листом від 29.03.2024 № 48694/Г-8225/6.3 була надана обґрунтована відповідь відповідно до чинного законодавства.

Зокрема, Позивачу було роз`яснено, що відповідно до пунктів 1-5 розділу ІІ Положення № 301/5 ЦЕКК є колегіальним органом, що діє у складі кваліфікаційної і дисциплінарної палат. Змінний склад палат ЦЕКК формується з числа найбільш досвідчених фахівців науково-дослідних установ судових експертиз та атестованих судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та мають стаж практичної роботи судового експерта не менше ніж п`ять років.

4) На переконання відповідача, вимоги позивача фактично зводяться до втручання до дискреційних повноважень Комісії, як спеціального органу державної влади, який забезпечує розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів, що є окремою підставою для відмови у задоволенні позову.

Також вказує, висновок судового експерта є доказом в конкретному кримінальному провадженні і має значення лише для нього. Оцінка висновку експерта відбувається в межах конкретного судового процесу та кримінального провадження.

5) На думку відповідача, позивач у поданому позові взагалі не вказує чим оскаржуване рішення порушує права останнього. Так, Позивач звернувся з письмовою скаргою на дії Експерта з прохання притягнути його до відповідальності.

Уповноважений орган (дисциплінарна палата Комісії) на своєму засіданні розглянув скаргу з детальною оцінкою документів та фактів та, як наслідок, прийняла рішення по суті порушеного скаржником питання.

Відповідач зауважує, що право позивача на оскарження дій експерта реалізоване та не було порушене. В той же час, у справах, які стосуються оскарження рішень органів, які мають дисциплінарні повноваження, Верховним Судом сформовано загальний підхід, за яким оскарженню, зокрема, у судовому порядку підлягають ті рішення дисциплінарного органу, які прийнято за результатами дисциплінарного провадження і право на таке оскарження має суб`єкт цього дисциплінарного провадження. Особи, за дисциплінарною скаргою яких дисциплінарний орган приймає рішення, не є суб`єктами дисциплінарного провадження і не наділені правом на оскарження рішень дисциплінарного органу, як за результатами дисциплінарного провадження, так і стосовно вирішення питання про його відкриття.

Відповідно до пункту 21 Положення рішення Комісії про притягнення до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене в установленому законодавством порядку.

Відповідач зазначає, що імперативними приписами пункту 21 Положення законодавцем визначено, що саме «рішення Комісії про притягнення до дисциплінарної відповідальності» може бути оскаржено в установленому законодавством порядку. Порядок оскарження рішення Комісії про відмову в притягненні до дисциплінарної відповідальності чинним законодавством взагалі не передбачений.

08 липня 2024 року через систему «Електронний суд» до Київського окружного адміністративного надійшло клопотання представника Міністерства юстиції України про закриття провадження у справі.

В обґрунтування вказаного клопотання представник відповідача зазначає, що оскарженню у судовому порядку підлягають ті рішення дисциплінарного органу, які прийнято за результатами дисциплінарного провадження і право на таке оскарження має суб`єкт цього дисциплінарного провадження. Особи, за дисциплінарною скаргою яких дисциплінарний орган приймає рішення, не є суб`єктами дисциплінарного провадження і не наділені правом на оскарження рішень дисциплінарного органу як за результатами дисциплінарного провадження, так і стосовно вирішення питання про його відкриття, відтак, наявні підстави для закриття провадження у справі, оскільки на правовідносини щодо оскарження результатів дисциплінарного провадження заявником юрисдикція судів не поширюється.

Розглянувши заявлене клопотання про закриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Частиною 1 ст.5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Статтею 19 КАС України визначені справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів, а також справи, на які не поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Згідно з ч.2 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи: 1) що віднесені до юрисдикції Конституційного Суду України; 2) що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства; 3) про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом; 4) щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) громадського об`єднання, саморегулівної організації віднесені до його (її) внутрішньої діяльності або виключної компетенції, крім справ у спорах, визначених пунктами 9, 10 частини першої цієї статті.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 238 КАС України суд закриває провадження у справі: якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Суд зазначає, у справі, що розглядається, не встановлено іншого порядку судового провадження, а тому на підставі пункту 2 частини першої статті 4, пункту 1 частини першої статті 19 КАС України такий спір підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

З урахуванням наведеного, суд відхиляє доводи відповідача про те, що цей спір взагалі не підлягає судовому розгляду. При цьому, доводи відповідача, викладені у клопотанні про закриття провадження у справі, стосуються вирішення спірних правовідносин по суті.

Правом надання відповіді на відзив позивач не скористався.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Постановою Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області від 09.03.2023 призначено у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000052 від 27.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, судово-економічну експертизу.

За результатами проведення судової економічної експертизи судовим експертом ОСОБА_2. складено висновок експерта від 28.04.2023 № 994/1614-1615/23-27.

ОСОБА_1 звернувся до Міністерства юстиції України із зверненнями від 12.10.2023 (вх. № Г-35189 від 12.10.2023), від 12.10.2023 (вх. № Г-35748 від 18.10.2023), від 19.10.2023 (вх. № Г-35902 від 19.10.2023), від 19.10.2023 (вх. № Г-36290 від 23.10.2023) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України ОСОБА_2, у зв`язку з можливим вчиненням нею дисциплінарного проступку під час проведення судової економічної експертизи, за результатами якої складено висновок експерта від 28.04.2023 № 994/1614-1615/23-27.

Дисциплінарна палата Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України рішенням від 15 листопада 2023 року №5 порушила дисциплінарне провадження відносно судового експерта ОСОБА_2 , витребувала пояснення у судового експерта ОСОБА_2 щодо фактів, викладених у Зверненні.

04 грудня 2023 року від головного судового експерта Кропивницького відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз ОСОБА_2. до Міністерства юстиції України надійшли пояснення на звернення ОСОБА_1 щодо розгляду питання дисциплінарної відповідальності при проведенні експертизи від 28.04.2023 № 994/1614-1615/23-27.

Рішенням дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 28 грудня 2023 року №7, відповідно до розділу VI Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 №301/5, за наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК вирішено судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності не притягувати.

05 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Міністра юстиції України із скаргою на рішення №7 від 28.12.2023 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України.

Листом від 12.02.2024 №22180/Г-4123/6.3 Міністерство юстиції України повідомило, порядок розгляду питання дисциплінарної відповідальності судових експертів та ухвалення дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (далі - ЦЕКК) рішення за результатами розгляду зазначеного питання визначено у Положенні про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04.03.2015 за № 249/26694 (далі -Положення). Положення не визначає процедуру перегляду ухваленого дисциплінарною палатою ЦЕКК рішення за результатами розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта.

Зазначено, рішення дисциплінарної палати ЦЕКК від 28.12.2023 № 7 про не притягнення судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене до суду у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

08 березня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Міністра юстиції України зі скаргою на бездіяльність директора департаменту експертного забезпечення правосуддя Наталії Ткаченко при розгляді попереднього звернення.

Листом від 29.03.2024 №48694/Г-8225/6.3 Міністерство юстиції України «Про результати розгляду скарг» надало відповідь наступного змісту:

«Міністерство юстиції України розглянуло Ваші скарги від 08.03.2024 (вх. № Г-88225 від 11.03.2024, № Г-8952 від 14.03.2024) щодо незгоди з рішенням дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (далі - ЦЕКК) від 28.12.2023, а також неналежного, на Вашу думку, розгляду Вашого звернення від 05.02.2024 та в межах компетенції повідомляє.

Відповідно до пунктів 1- 5 розділу ІІ Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 04.03.2015 за № 249/26694 (далі - Положення), ЦЕКК є колегіальним органом, що діє у складі кваліфікаційної і дисциплінарної палат. Змінний склад палат ЦЕКК формується з числа найбільш досвідчених фахівців науково-дослідних установ судових експертиз та атестованих судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та мають стаж практичної роботи судового експерта не менше ніж п`ять років.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК за результатами розгляду питань, які віднесені до її компетенції, приймаються простою більшістю голосів присутніх на засіданні її членів без права утримання (пункт 14 розділу ІІ Положення).

Організаційні засади, порядок та процедура розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК питань дисциплінарної відповідальності встановлені розділом VI Положення.

Згідно з пунктом 3 розділу VI Положення підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника структурного підрозділу Міністерства юстиції України, на який покладено функції організаційно-управлінського та науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності, а саме Департаменту експертного забезпечення правосуддя Міністерства юстиції України.

У зв`язку з Вашими зверненнями від 12.10.2023 (вх. № Г-35189 від 12.10.2023, № Г-35748 від 18.10.2023) та від 19.10.2023 (вх. № Г-35902 від 19.10.2023, № Г-36290 від 23.10.2023) (далі - звернення) на розгляд дисциплінарної палати ЦЕКК було внесено подання щодо порушення дисциплінарного провадження стосовно судового експерта ОСОБА_2 .

За результатами розгляду подання та доданих до нього документів на засіданні дисциплінарної палати ЦЕКК, яке відбулося 15.11.2023, було прийнято рішення порушити дисциплінарне провадження стосовно судового експерта ОСОБА_2 та витребувати у неї пояснення щодо фактів, викладених у зверненнях.

Відповідно до розділу VI Положення за наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК прийняла рішення не притягувати судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

Копія рішення дисциплінарної палати ЦЕКК від 28.12.2023 № 7 Вам була надіслана листом Міністерства юстиції України від 17.01.2024 № 8642/Г-35189/6.3 (копія додається).

Слід зазначити, що згідно з абзацом п`ятим пункту 6 розділу VI Положення у разі, якщо на момент розгляду подання стосовно судового експерта порушено або розглянуто дисциплінарне провадження з приводу тих самих фактів порушень, про які зазначено у документах, доданих до подання, дисциплінарне провадження не порушується.

Процедура перегляду ухваленого дисциплінарною палатою рішення за результатами розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта Положенням не передбачена, про що Вам було повідомлено листом Міністерства юстиції України від 12.02.2023 № 22180/Г-4129/6.3 (копія додається).

Відповідно до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси».

Незгода позивача з викладеними вище рішеннями та діями/бездіяльністю відповідача зумовила звернення позивача з даним позовом до суду.

Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.

Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Кримінальним процесуальним кодексом України, Законом України «Про судову експертизу» (в тексті - Закон), «Положенням про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів» (альтернативно - Положення), «Інструкцією про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах», затв. Наказ Міністерства юстиції України 12.12.2011 № 3505/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 07.09.2015 № 1659/5), «Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень», та іншими нормативно-правовими актами (тут і по тексту відповідні нормативно-правові акти наведено в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Закон України «Про судову експертизу» визначає правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки.

Відповідно до ст.ст. 1-4, 7, 7-1, 8, 10, 12, 13, 14 Закону, судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів.

Судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Незалежність судового експерта та правильність його висновку забезпечуються: визначеним законом порядком призначення судового експерта; забороною під загрозою передбаченої законом відповідальності втручатися будь-кому в проведення судової експертизи; існуванням установ судових експертиз, незалежних від органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та суду; кримінальною відповідальністю судового експерта за дачу свідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків; можливістю призначення повторної судової експертизи; присутністю учасників процесу в передбачених законом випадках під час проведення судової експертизи.

Судово-експертну діяльність у кримінальному провадженні здійснюють державні спеціалізовані установи, а в інших випадках - також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Підставою для отримання висновку спеціаліста при з`ясуванні обставин вчинення кримінального проступку є запит службової особи підрозділу дізнання органу Національної поліції, органу безпеки, органу, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства, органу Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, уповноваженої особи іншого підрозділу зазначених органів, які уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків.

Організація науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності та організаційно-управлінські засади діяльності державних спеціалізованих установ покладаються на міністерства та інші державні органи, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Міністерства та інші державні органи здійснюють у визначеному ними порядку контроль за дотриманням законодавства з питань судово-експертної діяльності державними спеціалізованими установами, що належать до сфери їх управління.

Науково-методичне та організаційно-управлінське забезпечення діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, покладається на Міністерство юстиції України. Міністерство юстиції України у визначеному ним порядку здійснює контроль за дотриманням законодавства з питань судово-експертної діяльності судовими експертами, які не є працівниками державних спеціалізованих установ.

Для розгляду найважливіших питань розвитку судової експертизи, що мають міжвідомчий характер, при Міністерстві юстиції України утворюється Координаційна рада з проблем судової експертизи, яка діє відповідно до Положення про неї, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Методики проведення судових експертиз (крім судово-медичних та судово-психіатричних) підлягають атестації та державній реєстрації в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Міністерство юстиції України забезпечує видання міжвідомчого науково-методичного збірника "Криміналістика та судова експертиза".

Судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань.

Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності.

До проведення судових експертиз (обстежень і досліджень), крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.

Судовому експерту забороняється використовувати свої повноваження з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки та пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб.

До фахівця у відповідній галузі знань, який проводить судову експертизу, застосовуються положення цього Закону щодо гарантій, прав, обов`язків, відповідальності судового експерта, крім відповідальності за відмову від проведення експертизи та положень розділу III цього Закону.

Незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний:

1) провести повне дослідження і дати обгрунтований та об`єктивний письмовий висновок;

2) на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку;

3) заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі.

Інші обов`язки судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Незалежно від виду судочинства судовий експерт має право:

1) подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи;

2) вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання;

3) з дозволу особи або органу, які призначили судову експертизу, бути присутнім під час проведення слідчих чи судових дій і заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи;

4) подавати скарги на дії особи, у провадженні якої перебуває справа, якщо ці дії порушують права судового експерта;

5) одержувати винагороду за проведення судової експертизи, якщо її виконання не є службовим завданням;

6) проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, з урахуванням обмежень, передбачених законом.

Інші права судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Судовий експерт на підставах та в порядку, передбачених законодавством, може бути притягнутий до дисциплінарної, адміністративної, цивільно-правової та кримінальної відповідальності.

Судовий експерт може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком є:

1) самостійне збирання матеріалів, що підлягають дослідженню, а також самостійний вибір вихідних даних для проведення судової експертизи;

2) проведення судової експертизи судовим експертом, який є працівником державної спеціалізованої установи, без письмового доручення його керівника у разі призначення (замовлення) проведення судової експертизи державній спеціалізованій установі;

3) передоручення проведення судової експертизи іншій особі з порушенням встановленого законодавством порядку;

4) порушення без поважних причин вимог законодавства щодо строків проведення судової експертизи;

5) вирішення питань, що виходять за межі кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю, у тому числі питань права;

6) невиконання судовим експертом, який не є працівником державної спеціалізованої установи, вимог законодавства щодо організації робочого місця судового експерта;

7) ухилення судового експерта, який не є працівником державної спеціалізованої установи, від проведення перевірки його діяльності та/або перешкоджання ним проведенню такої перевірки;

8) порушення порядку зберігання та поводження з об`єктами дослідження, матеріалами справи (провадження), що призвело або може призвести до їх втрати або пошкодження;

9) застосування руйнівних методів дослідження з порушенням встановленого законодавством порядку;

10) неповідомлення у встановленому законодавством порядку держателю державного Реєстру атестованих судових експертів відомостей щодо настання обставин, які підлягають внесенню до такого реєстру за повідомленням судового експерта;

11) порушення вимог законодавства щодо оформлення висновку судового експерта;

12) невиконання або неналежне виконання судовим експертом без поважних причин покладених на нього обов`язків, що стало підставою для постановлення судом окремої ухвали, в якій порушено питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта.

За вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого цим Законом, до судового експерта може бути застосований один із таких видів дисциплінарних стягнень:

попередження;

тимчасове, строком до одного року, зупинення строку дії документа, що підтверджує наявність кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю;

позбавлення кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю.

При обранні виду дисциплінарного стягнення враховуються тяжкість наслідків, що настали внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, обставини, за яких вчинено дисциплінарний проступок, чи застосовувалися раніше до судового експерта дисциплінарні стягнення, а також інші відомості, що характеризують його як судового експерта.

Порядок розгляду питань щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів відповідно до цього Закону визначається в межах повноважень міністерствами та іншими державними органами, що здійснюють організаційно-управлінські функції щодо діяльності державних спеціалізованих установ та судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше трьох років з дня вчинення проступку.

У разі якщо протягом одного року з дня накладення дисциплінарного стягнення у виді попередження судового експерта не піддано новому дисциплінарному стягненню, зазначений судовий експерт вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення, з внесенням відповідних відомостей до державного Реєстру атестованих судових експертів.

Дисциплінарне стягнення може бути оскаржене в судовому порядку.

Відповідно до статті 17 Закону, для присвоєння та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів створюються експертно-кваліфікаційні комісії при міністерствах та інших центральних органах виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

До складу експертно-кваліфікаційних комісій входять найбільш досвідчені фахівці та науковці, які мають кваліфікацію судового експерта та стаж практичної роботи за спеціальністю не менше п`яти років. Серед них має бути не менше двох фахівців тієї експертної спеціальності і того класу, з яких комісія проводить атестацію, присвоює кваліфікацію судового експерта або кваліфікаційний клас, а також фахівець з процесуальних питань судової експертизи.

Порядок присвоєння кваліфікації судового експерта фахівцям чи позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України. З цією метою при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно-кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

Відповідно, для позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів створюються експертно-кваліфікаційні комісії при міністерствах та інших центральних органах виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність

При цьому порядок позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України, з метою чого при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно-кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

«Положенням про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України (надалі - ЦЕКК) та атестацію судових експертів» закріплені організаційні засади, завдання та порядок діяльності Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (далі - ЦЕКК); порядок підготовки та стажування фахівців, які мають намір отримати або підтвердити кваліфікацію судового експерта; порядок проведення атестації з метою присвоєння та підтвердження кваліфікації судового експерта в ЦЕКК; порядок видачі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, його дубліката, переоформлення та анулювання свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта; порядок тимчасового припинення здійснення судово-експертної діяльності та її поновлення; порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

ЦЕКК є колегіальним органом, що діє при Міністерстві юстиції України.

Основними завданнями ЦЕКК є:

1) вирішення питань щодо проходження підготовки працівниками НДУСЕ, фахівцями, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та які мають намір отримати (підтвердити) кваліфікацію судового експерта;

2) проведення атестації з метою визначення рівня професійної підготовки працівників НДУСЕ, фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та які мають намір отримати або підтвердити кваліфікацію судового експерта;

3) розгляд питання щодо продовження строку дії, переоформлення свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта у випадках, передбачених цим Положенням;

4) розгляд питання щодо присвоєння кваліфікаційного класу судового експерта працівникам НДУСЕ;

5) розгляд питань щодо анулювання свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта;

6) розгляд питань щодо дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Атестація судових експертів НДУСЕ з метою присвоєння кваліфікаційного класу судового експерта проводиться відповідно до Порядку присвоєння кваліфікаційних класів судових експертів працівникам науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 30 грудня 2011 року № 3660/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 січня 2012 року за № 2/20315.

ЦЕКК діє у складі кваліфікаційної і дисциплінарної палат.

Кваліфікаційна палата ЦЕКК виконує завдання, передбачені підпунктами 1-4 пункту 2 цього розділу.

Дисциплінарна палата ЦЕКК виконує завдання, передбачені підпунктами 5, 6 пункту 2 цього розділу.

ЦЕКК очолює голова ЦЕКК. Голова ЦЕКК має заступника, яким є голова кваліфікаційної палати ЦЕКК. У разі відсутності голови ЦЕКК виконання його обов`язків здійснює заступник голови ЦЕКК.

Склад палат ЦЕКК формується з постійних і змінних членів.

Постійні члени палат ЦЕКК не можуть одночасно входити до обох палат.

Змінні члени палат ЦЕКК залучаються до роботи обох палат без будь-яких обмежень.

Порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів врегульовано розд. VI Положення, згідно якого відповідно до статті 14 Закону України «Про судову експертизу» атестовані судові експерти за порушення вимог законодавства України про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності.

Процедура розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК питань дисциплінарної відповідальності судових експертів включає:

порушення дисциплінарного провадження;

прийняття рішення про притягнення або відсутність підстав для притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності.

Підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника Структурного підрозділу Мін`юсту.

Подання вноситься за результатами перевірки відповідності поданого звернення вимогам пункту 5 розділу VI цього Положення.

Подання не вноситься, якщо термін дії Свідоцтва закінчився, або Свідоцтво було анульовано.

Документами, що містять інформацію про можливе вчинення судовим експертом дисциплінарного проступку, є акти перевірок діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, звернення до Мін`юсту керівника НДУСЕ, а також звернення юридичних, фізичних осіб, які є учасниками справи, або кримінального провадження, або правовідносин, до яких залучено судового експерта з метою надання висновку, які мають містити:

повне найменування (власне ім`я, прізвище) особи, якою подається звернення, її місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) або місцезнаходження (для юридичних осіб), а також найменування (власне ім`я, прізвище) представника такої особи, якщо звернення подається представником, та підтвердження такого представництва;

викладення обставин, які містять інформацію про дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 1 розділу VI цього Положення, а також власне ім`я та прізвище судового експерта; дату і номер висновку експерта, суть порушення з посиланням на частину висновку експерта (у разі, коли наявність порушення підтверджується інформацією, що вказана у висновку) із зазначенням конкретних положень нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності (назва, пункт, частина тощо), які порушено експертом;

інформацію про те, що дані, про які йдеться у зверненні, отримані та надані без порушення чинного законодавства.

Якщо обставини, викладені у зверненні, стосуються дисциплінарного(их) проступку(ів) судового експерта, наявність якого(яких) підтверджується інформацією, зазначеною у висновку експерта, до звернення обов`язково додається якісна копія цього висновку.

Якщо звернення не відповідає вимогам, встановленим цим пунктом, воно не підлягає розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК.

За результатами розгляду подання та доданих до нього документів дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень:

не порушувати дисциплінарне провадження;

порушити дисциплінарне провадження.

Дисциплінарне провадження не порушується у разі, якщо:

на момент розгляду подання стосовно судового експерта порушено або розглянуто дисциплінарне провадження з приводу тих самих фактів порушень, про які зазначено у документах, доданих до подання;

на момент розгляду подання термін дії Свідоцтва закінчився, або Свідоцтво було анульовано;

перевірка інформації, викладеної у документах, доданих до подання, потребує проведення повторного огляду об`єкта дослідження, вивчення матеріалів та документів, наданих експерту для проведення експертизи, зіставлення їх з документами, зазначеними у висновку, тощо, що по суті є повторною експертизою;

дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла до висновку, що зазначена у зверненні інформація про можливі допущення судовим експертом дисциплінарного проступку не підтверджується документами, доданими до подання.

У разі порушення дисциплінарного провадження дисциплінарна палата ЦЕКК може прийняти рішення про витребування пояснення у судового експерта та/або проведення аналізу висновку експерта, інформація в якому є предметом оскарження, з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз та доручити здійснення аналізу члену (членам) постійного чи змінного складів палат ЦЕКК або НДУСЕ.

Структурний підрозділ Мін`юсту до розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта забезпечує надання до дисциплінарної палати ЦЕКК відомостей про судового експерта стосовно дати присвоєння (підтвердження) кваліфікації судового експерта, наявності кваліфікаційного класу, а також дисциплінарних стягнень.

У разі наявності інформації стосовно обставин, які унеможливлюють розгляд питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта, дисциплінарна палата ЦЕКК може прийняти рішення про припинення дисциплінарного провадження.

Метою аналізу висновку не є його спростування чи підтвердження.

Для проведення аналізу висновок експерта знеособлюється шляхом ретушування даних щодо суб`єктів призначення та проведення експертизи, учасників справи (провадження), а також інших відомостей, що не можуть бути розголошені відповідно до вимог законодавства.

Аналіз висновку здійснюють судові експерти, які мають кваліфікацію судового експерта з тієї експертної спеціальності, за якою складено висновок, що підлягає аналізу, та не менше ніж трирічний стаж експертної роботи.

За результатами аналізу висновку складається довідка за зразком згідно з додатком 12 до цього Положення. Довідка складається на кожний висновок, щодо якого проведено аналіз. Строк проведення аналізу висновків не може перевищувати 14 календарних днів.

Розгляд питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта відбувається за участю судового експерта. Прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження здійснюється за відсутності судового експерта, щодо якого приймається рішення. У разі неявки судового експерта з поважних причин розгляд питання переноситься на чергове засідання дисциплінарної палати ЦЕКК. У випадку повторної неявки судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК може розглянути питання за його відсутності.

На початку засідання голова дисциплінарної палати ЦЕКК оголошує склад присутніх членів дисциплінарної палати ЦЕКК, попереджає членів дисциплінарної палати про обов`язок не розголошувати відомості, які стали відомі їм під час дисциплінарного провадження, а також роз`яснює право судового експерта на заявлення відводу членам дисциплінарної палати ЦЕКК.

Під час розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судовий експерт може ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та давати додаткові пояснення.

Дисциплінарна палата ЦЕКК розглядає питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта в межах порушень, зазначених у документах, доданих до подання.

Під час вирішення питання про порушення дисциплінарного провадження або під час розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта за порушення вимог законодавства щодо оформлення висновку судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає рішення не порушувати дисциплінарне провадження або не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності у разі встановлення, що неналежне оформлення висновку судового експерта має характер механічної (мимовільної, випадкової) описки, орфографічних, пунктуаційних, лексичних, граматичних чи стилістичних помилок.

Під час вирішення питання про порушення дисциплінарного провадження або під час розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта за самостійний збір матеріалів, що підлягають дослідженню, а також самостійний вибір вихідних даних для проведення судової експертизи, дисциплінарна палата ЦЕКК враховує, що не вважається самостійним збором матеріалів використання зразків із обліків, реєстрів, колекцій, отриманих в порядку, встановленому законодавством, використання відомостей з інформаційних баз даних та інших інформаційних джерел, у тому числі, з метою визначення вартості майна.

За наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень:

1) притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення;

2) не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності;

3) припинити дисциплінарне провадження.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК за наслідками розгляду дисциплінарного провадження приймається членами палати за відсутності інших осіб.

Резолютивна частина рішення дисциплінарної палати ЦЕКК оголошується одразу після його прийняття в присутності всіх учасників засідання.

Повний текст рішення виготовляється протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня оголошення резолютивної частини рішення.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК складається з:

1) вступної частини із зазначенням: дати засідання та номера рішення; складу дисциплінарної палати ЦЕКК; прізвища та ініціалів судового експерта, стосовно якого розглядалось питання щодо дисциплінарної відповідальності, відомостей про його присутність або відсутність на засіданні;

2) описової частини із зазначенням: змісту питання, що розглядалось дисциплінарною палатою ЦЕКК; переліку документів, що розглядались на засіданні; результатів перевірки інформації про вчинення судовим експертом дисциплінарного проступку; змісту пояснень судового експерта;

3) мотивувальної частини із зазначенням: встановлених обставин з посиланням на досліджені дисциплінарною палатою ЦЕКК документи, матеріали та пояснення судового експерта; мотивів, з яких дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла висновку щодо притягнення/не притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності; нормативно-правових актів та/або методик проведення судових експертиз, якими керувалася дисциплінарна палата ЦЕКК під час прийняття рішення;

4) резолютивної частини із зазначенням: суті рішення за результатами розгляду із зазначенням дисциплінарного стягнення в разі його застосування; прізвищ, ініціалів та підписів членів дисциплінарної палати ЦЕКК, які брали участь у засіданні.

До судових експертів можуть бути застосовані такі види дисциплінарних стягнень:

1) попередження;

2) тимчасове (до одного року) зупинення строку дії Свідоцтва за відповідною експертною спеціальністю;

3) позбавлення кваліфікації судового експерта за відповідною експертною спеціальністю.

При обранні виду дисциплінарного стягнення дисциплінарною палатою ЦЕКК враховуються тяжкість наслідків, що настали внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, обставини, за яких вчинено дисциплінарний проступок, чи застосовувалися раніше до судового експерта дисциплінарні стягнення, а також інші відомості, що характеризують його як судового експерта.

Позбавлення кваліфікації судового експерта може мати місце внаслідок учинення судовим експертом грубого порушення, що призвело до втрати довіри до нього, чи декількох порушень, які мають систематичний характер.

У разі застосування до судового експерта дисциплінарного стягнення у виді тимчасового зупинення строку дії Свідоцтва за однією із зазначених у ньому експертних спеціальностей Свідоцтво вилучається та видається нове Свідоцтво, у якому вказуються залишені експертні спеціальності та дата закінчення строку дії, що була вказана у Свідоцтві, яке вилучається. Вилучене Свідоцтво повертається судовому експертові на наступний робочий день після закінчення строку його тимчасового зупинення.

У разі тимчасового зупинення строку дії Свідоцтва за всіма експертними спеціальностями, зазначеними у ньому, Свідоцтво вилучається до кінця строку його тимчасового зупинення.

Свідоцтва повертається судовому експертові на наступний робочий день після закінчення строку його тимчасового зупинення.

У разі застосування до судового експерта дисциплінарного стягнення у виді позбавлення кваліфікації судового експерта, при якому у судового експерта не залишається експертних спеціальностей, за якими він має право здійснювати судово-експертну діяльність, Свідоцтво вилучається та підлягає анулюванню.

У разі застосування до судового експерта дисциплінарного стягнення у виді позбавлення кваліфікації судового експерта за однією або декількома з наявних у нього експертних спеціальностей Свідоцтво підлягає анулюванню та видається нове Свідоцтво, в якому зазначаються залишені в нього експертні спеціальності та дата закінчення строку дії, що була вказана в Свідоцтві, яке підлягає анулюванню.

Вилучені Свідоцтва знищуються, про що складається акт за підписом голови і секретаря дисциплінарної палати ЦЕКК та робиться відмітка в Журналі.

Дисциплінарне стягнення до судових експертів не може бути накладене пізніше трьох років з дня вчинення проступку.

У разі якщо протягом одного року з дня накладення дисциплінарного стягнення у виді попередження судового експерта не піддано новому дисциплінарному стягненню, зазначений судовий експерт вважається таким, що не мав дисциплінарного стягнення, з внесенням відповідних відомостей до державного Реєстру атестованих судових експертів.

У разі застосування до судового експерта дисциплінарного стягнення у виді позбавлення кваліфікації судового експерта він може пройти підготовку та атестацію з метою присвоєння кваліфікації судового експерта не раніше, ніж через один рік з дня винесення рішення дисциплінарною палатою ЦЕКК про притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК про притягнення до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене в установленому законодавством порядку.

Згідно Переліку видів судових експертиз та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта фахівцям науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України, видами та підвидами судових експертиз є, зокрема, економічна (№ з/п 27), яка включає в себе (види експертних спеціальностей): дослідження документів бухгалтерського, податкового обліку і звітності; дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій; дослідження документів фінансово-кредитних операцій.

Тобто, на дисциплінарну палату ЦЕКК покладено виконання завдань пов`язаних, зокрема, з розглядом питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Підставою для проведення експертиз відповідно до чинного законодавства є процесуальний документ (постанова, ухвала) про призначення експертизи, складений уповноваженою на те особою (органом), або письмове звернення потерпілого чи сторони захисту кримінального провадження (далі - документ про призначення експертизи (залучення експерта)), у якому обов`язково зазначаються реквізити, перелік питань, поставлених експерту, а також об`єкти, що підлягають дослідженню. Підставою для проведення експертного дослідження є письмова заява (лист) замовника (юридичної або фізичної особи) з обов`язковим зазначенням його реквізитів, з переліком питань, які підлягають розв`язанню, а також об`єктів, що надаються.

До основних видів експертиз відносяться, у тому числі: економічна: бухгалтерського та податкового обліку; фінансово-господарської діяльності; фінансово-кредитних операцій.

Комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.

Під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо.

Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта.

Згідно розділу І «Науково-методичних рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» до основного виду (підвиду) експертизи відноситься економічна експертиза.

В силу вимог «Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах», затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 12 грудня 2011 року № 3505/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 12 грудня 2011 року за № 1431/20169 (за рішенням - Інструкція), вона визначає особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах (далі - судовий експерт), а також порядок здійснення контролю за дотриманням цими експертами вимог нормативно-правових актів, що регулюють питання судово-експертної діяльності.

Призначення судових експертиз та експертних досліджень судовим експертам, їх обов`язки, права та відповідальність, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів здійснюються у порядку, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України, Цивільним процесуальним кодексом України, Господарським процесуальним кодексом України, Кодексом адміністративного судочинства України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Митним кодексом України, Законами України «Про судову експертизу», «Про виконавче провадження», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (із змінами), а також іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи та цією Інструкцією.

Ця Інструкція поширюється на судових експертів, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах та внесені до державного Реєстру атестованих судових експертів.

Судовий експерт здійснює свою діяльність з певного виду експертної спеціальності на підставі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, виданого Міністерством юстиції України відповідно до Положення про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2015 року № 301/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 року за № 249/26694.

Залежно від характеру звернення за результатами його виконання відповідно до вимог процесуального законодавства України та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 03 листопада 1998 року за № 705/3145 (із змінами), складаються такі підсумкові документи: «Висновок експерта», «Висновок експертного дослідження», «Повідомлення про неможливість надання висновку», які виготовляються у двох примірниках, один з яких залишається у судового експерта.

Контроль за організацією діяльності судових експертів здійснюється шляхом перевірки дотримання ними вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методик проведення судових експертиз (далі - перевірка).

Перевірка здійснюється Міністерством юстиції України та його міжрегіональними територіальними органами із залученням судових експертів науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - НДУСЕ).

Міжрегіональні територіальні органи здійснюють такі види перевірок: планова перевірка діяльності судового експерта; позапланова контрольна перевірка діяльності судового експерта; перевірка відповідності робочого місця.

Міністерство юстиції України здійснює перевірку діяльності судового експерта за обґрунтованими зверненнями юридичних і фізичних осіб, в яких викладено обставини, що свідчать про конкретні порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз. Така перевірка здійснюється відповідно до Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2015 року № 301/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 року за № 249/26694.

Якщо за результатами перевірки у діяльності судового експерта виявлено порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, Міністерство юстиції України виносить результати перевірки на розгляд Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України відповідно до Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2015 року № 301/5, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 04 березня 2015 року за № 249/26694.»

Системний аналіз вищевказаних норм дає можливість зробити висновок, що чинним законодавством визначений певний порядок подачі скарги на дії судового експерту, а на дисциплінарну палату ЦЕКК покладено виконання завдань пов`язаних, зокрема, з розглядом питань дисциплінарної відповідальності судових експертів. Так, дисциплінарна палата ЦЕКК у разі встановлення з боку судового експерта порушень вимог чинного законодавства приймає рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності і таке рішення може бути оскаржено в судовому порядку.

Проте, чинним законодавством передбачено, що у разі не згоди з висновком експерта можливо проведення та призначення повторної експертизи з дослідженням того самого об`єкта і для вирішення ті самих питання, що й були постановлені для вирішення про проведенні первинного дослідження.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що позивач не згоден з Висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи від 28.04.2023 № 994/1614-1615/23-27, тим же обґрунтовує і протиправність рішення ЦЕКК Міністерства юстиції України від 28.12.2023 №7

При цьому, позивач не мотивує позовні вимоги тим, що відповідач при прийнятті рішення діяв не в межах та у не у спосіб визначений законом.

Суд враховує, відповідно до пункту 3 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

У постанові Верховного Суду від 28 листопада 2022 року у справі № 826/6029/18 викладено правовий висновок, відповідно до якого у контексті вимог частини другої статті 2 КАС України нормативне обґрунтування прийнятого рішення та його співвідношення з фактичними обставинами не є формальною вимогою, оскільки суд має перевірити чи діяв суб`єкт владних повноважень, у тому числі (…) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

У цій справі Суд також вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини (наприклад, рішення у справі «Suominen v. Finland», заява № 37801/97, пункт 36), відповідно до якої орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень; принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішенням було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення..

Отже, критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять правову основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, які не ґрунтуються на нормах права.

Суд, з аналізу вимог чинного законодавства, керуючись завданнями та основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, застосовуючи викладені критерії обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, констатує, спірне рішення Міністерства юстиції України від 28.12.2023 №7 прийняте на підставі дослідження обставин дисциплінарної справи, які мають значення для вирішення питання про притягнення судових експертів до дисциплінарної відповідальності, з витребуванням необхідних додаткових документів і пояснень судового експерта, аналізом всієї інформації, тому є обґрунтованим і вмотивованим, і відповідає приписам ч.2 ст.2 КАС України, прийнятими з урахуванням вищевказаних норм Закону, Положення та Інструкцій.

Суд вкотре акцентує, позивач, обґрунтовуючи позов не зазначив жодне процедурне порушення відповідачем, при прийнятті оскаржуваного рішення, позивач не зазначав, яка норма закону чи підзаконного акту була порушена відповідачем в ході дисциплінарного провадження та при прийнятті спірного рішення.

Щодо доводів позивача, що судовий експерт при експертному дослідженні вийшов за межі спеціальних знань, дослідили питання і вирішив питання, які стосуються права, суд зазначає, що відповідно до вимог чанного законодавства, зокрема ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, внаслідок чого, визнання протиправними спірних рішень, які прийнятті колегіальним органом, шляхом голосування, з дослідженням обставин справи, є втручанням у дискримінаційні повноваження певного органу.

Суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади, суд є правозастосовуючим органом, тобто, не створюючи нових правових норм, не підміняючи собою органи виконавчої та законодавчої влади, на підставі закону у встановленому процесуальним законом порядку вирішує справи.

Ба більше, висновок судового експерта відповідно до частини першої статті 101 Кримінального процесуального Кодексу України (далі - КПК України), це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи

Відповідно до частини десятої статті 101 КПК України висновок експерта не обов`язковим для особи або органу, яка здійснює провадження, але незгода висновком експерта повинна бути вмотивована у відповідних постанові, ухвалі, вироку.

Згідно положень статті 94 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення. Жоден доказ не має наперед встановленої сили.

Отже, висновок судового експерта є доказом в конкретному кримінальному провадженні і має значення лише для нього. Оцінка висновку експерта відбувається в межах конкретного судового процесу та кримінального провадження.

В свою чергу, якщо буде встановлено, що суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності або існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності, то суд з власної ініціативи має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам (стаття 332 КПК України).

З огляду на зміст та призначення Висновку, передумови та мету його тримання, оцінка такому висновку надається конкретним судом під час розгляду кримінального провадження.

Поряд з вказаним, суд вбачає за необхідне зазначити, що зміст спірного рішення свідчить, що воно є актом індивідуальної дії, оскільки стосується прав та інтересів судового експерта, щодо якого вирішувалося питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскарження таких дій/рішень, з огляду на завдання дисциплінарного провадження та правовий статус, стосується прав та обов`язків вичерпного кола осіб, однак, не створюють саме для позивача в даній справі жодних юридичних прав та/чи обов`язків.

Отже, факт притягнення іншої особи до дисциплінарної відповідальності не може вплинути на особисті права та/або інтереси заявника.

Щодо позовних вимог в частині визнання протиправними дій (бездіяльності) Міністерства юстиції України при розгляді звернень (скарг) ОСОБА_1 від 05.02.202024 та 08.03.2024 щодо перегляду рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України № 7 від 28.12.2023, суд зазначає наступне.

Як зазначалось вище, 05 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Міністра юстиції України із скаргою на рішення №7 від 28.12.2023 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України.

Листом від 12.02.2024 №22180/Г-4123/6.3 Міністерство юстиції України повідомило, порядок розгляду питання дисциплінарної відповідальності судових експертів та ухвалення дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (далі - ЦЕКК) рішення за результатами розгляду зазначеного питання визначено у Положенні про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 № 301/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04.03.2015 за № 249/26694 (далі -Положення). Положення не визначає процедуру перегляду ухваленого дисциплінарною палатою ЦЕКК рішення за результатами розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта.

Зазначено, рішення дисциплінарної палати ЦЕКК від 28.12.2023 № 7 про непритягнення судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене до суду у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

08 березня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Міністра юстиції України зі скаргою на бездіяльність директора департаменту експертного забезпечення правосуддя Наталії Ткаченко при розгляді попереднього звернення.

Листом від 29.03.2024 №48694/Г-8225/6.3 Міністерство юстиції України «Про результати розгляду скарг» надало відповідь, де вкотре зауважило позивачу, процедура перегляду ухваленого дисциплінарною палатою рішення за результатами розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта Положенням не передбачена та роз`яснено, відповідно до статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Як зазначалось, процедура розгляду питання дисциплінарної відповідальності визначена у Положенні про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів № 301/5.

При цьому, Положення не визначає процедуру перегляду Міністерством юстиції України ухвалених дисциплінарною палатою ЦЕКК рішень.

Згідно з пунктом 22 розділу VI Положення № 301/5 рішення дисциплінарної палати ЦЕКК про притягнення до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене в установленому законодавством порядку.

Листами Міністерства юстиції України від 12.02.2024 №22180/Г-4123/6.3 та від 29.03.2024 №48694/Г-8225/6.3 позивачу на його звернення (скарги) надані обґрунтовані відповіді відповідно до чинного законодавства, роз`яснено, що відповідно до пунктів 1-5 розділу ІІ Положення № 301/5 ЦЕКК є колегіальним органом, що діє у складі кваліфікаційної і дисциплінарної палат. Змінний склад палат ЦЕКК формується з числа найбільш досвідчених фахівців науково-дослідних установ судових експертиз та атестованих судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та мають стаж практичної роботи судового експерта не менше ніж п`ять років.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК за результатами розгляду питань, які віднесені до її компетенції приймаються простою більшістю голосів присутніх на засіданні її членів без права утримання (пункт 14 розділу ІІ Положення).

Організаційні засади, порядок та процедура розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК питань дисциплінарної відповідальності встановлені розділом VI Положення.

Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення № 301/5 підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника структурного підрозділу Міністерства юстиції України, на який покладено функції організаційно- управлінського та науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності, а саме: Департамент експертного забезпечення правосуддя Міністерства юстиції України.

Відповідно до розділу VI Положення № 301/5, за наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК ухвалила рішення не притягувати судового експерта ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

Копія рішення дисциплінарної палати ЦЕКК від 28.12.2023 № 7 позивачу була надіслана листом Міністерства від 17.01.2024 № 8642/Г-35189/6.3.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 розділу VI Положення № 301/5 у разі, якщо на момент розгляду подання стосовно судового експерта порушено або розглянуто дисциплінарне провадження з приводу тих самих фактів порушень, про які зазначено у документах, доданих до подання, дисциплінарне провадження не порушується.

Процедура перегляду ухваленого дисциплінарною палатою рішення за результатами розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта Положенням № 301/5 не передбачена.

Отже, слід дійти висновку, що відповідачем здійснено усі необхідні заходи для розгляду скарг позивача, а позивачу відмовлено у перегляді ухваленого дисциплінарною палатою рішення за результатами розгляду питання дисциплінарної відповідальності судового експерта, оскільки така процедура чинними приписами законодавства, що регулює спірні правовідносини, не передбачена.

Підсумовуючи все викладене вище, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість дій Міністерства юстиції України та прийнятого рішення дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 28 грудня 2023 року №7.

Суд також приймає до уваги висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні у справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Відповідно до ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За наслідками розгляду даної справи по суті, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Решта доводів учасників справи висновків суду по суті справи не змінюють.

З огляду на відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду даної справи, не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовити повністю.

2. Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.