Справа № 500/391/21
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2024-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 року

м. Київ

справа №500/391/21

провадження № К/990/31835/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Жука А.В.,

суддів: Мельник-Томенко Ж.М., Мартинюк Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції справу

за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Тернопільської обласної прокуратури про визнання протиправними та скасування рішення кадрової комісії з атестації прокурорів, наказу про звільнення, поновлення на роботі в органах прокуратури та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2022 року (в складі колегії суддів: головуючого судді - Шавеля Р.М., суддів: Бруновської Н.В. та Хобор Р.Б.) у справі №500/391/21,

ВСТАНОВИВ:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду із позовом до Тернопільської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, в якому, з урахуванням заяв про зміну підстав позову, просив:

визнати протиправним та скасувати наказ Тернопільської обласної прокуратури від 23.12.2020 №1012к про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області та органів прокуратури на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» від 31.12.2020;

визнати протиправним та скасувати рішення четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) №109 від 24.11.2020 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора» (далі - Рішення від 24.11.2020 №109);

поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області, або на рівнозначній посаді в Тернопільській обласній прокуратурі з 31 грудня 2020 року;

стягнути з Тернопільської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, без утримання податків та інших обов`язкових платежів, починаючи з 31 грудня 2020 року по дату прийняття судом рішення про поновлення на роботі.

2. В обґрунтування позовних вимог позивач, окрім іншого, вказував, що оскаржуване рішення кадрової комісії не відповідає вимогам обґрунтованості, оскільки не містить а ні мотивів, а ні обставин. Позивач також вважав, що оскаржуване Рішення від 24.11.2020№109, прийняте нелегітимним складом комісії. Позивач також вказував, що наказ Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221, яким затверджений Порядок прокурорами атестації, не пройшов державної реєстрації, а тому не відповідав частині третій статті 117 Конституції України та не міг бути застосований до спірних правовідносин.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

3. Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 28.03.2022 позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано Рішення від 24.11.2020 №109.

Визнано протиправним та скасовано наказ Тернопільської обласної прокуратури №1012к від 23.12.2020 про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської обл. та органів прокуратури.

Поновлено ОСОБА_1 на посаді прокурора Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської обл. з 01.01.2021.

Стягнуто з Тернопільської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 331 414, 16 грн.

Допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та в частині стягнення з Тернопільської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

4. Суд першої інстанції, зокрема, виходив з того, що оскаржуване рішення кадрової комісії прийнято комісією, яка не мала на це повноваження, оскільки в тексті наказу Генерального прокурора №559 від 24.11.2020 «Про внесення змін до наказу Генерального прокурора № 425 від 10.09.2020 «Про створення Четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих)» не встановлено інший строк набрання чинності, отже цей наказ набрав чинності саме 24.11.2020; відповідно цього дня і відбулася зміна персонального складу комісії, тому члени комісії, визначені у наказі втратили свої повноваження саме 24.11.2020 і їх повноваження щодо прийняття рішень у складі Четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) припинилися 24.11.2020, у тому числі повноваження щодо прийняття участі у засіданнях комісії, ухвалення рішення відносно успішного чи неуспішного проходження ОСОБА_1 атестації.

5. Суд першої інстанції вважав, що оскільки наказ про звільнення позивача з посади прийнятий на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації, яке визнано судом протиправним, такий наказ про звільнення позивача є також протиправним та підлягає скасуванню. Ефективним способом захисту порушеного права позивача суд визнав поновлення ОСОБА_1 на посаді прокурора Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської обл., вирішивши при цьому стягнути з обласної прокуратури суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

6. Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10.08.2022 апеляційні скарги Офісу Генерального прокурора та Тернопільської обласної прокуратури задоволено, рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 28.03.2022 скасовано та прийнято нову постанову, якою в задоволенні позову відмовлено.

7. Суд апеляційної інстанції виходив з того, що за результатами проходження позивачем 10.11.2020 першого етапу атестації на предмет дослідження рівня його знань та умінь у застосуванні закону позивач ОСОБА_1 набрав 66 з мінімально можливих 70 балів, що не перевищує встановлений прохідний бал; ці результати відображені у відповідній відомості, достовірність яких позивач підтвердив власним підписом. У примітках до цієї відомості будь-які зауваження з боку позивача щодо процедури та порядку складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, є відсутніми.

8. Суд апеляційної інстанції вважав, що аналіз статті 9 Закону України «Про прокуратуру» вказує на те, що в ній не міститься спеціальної норми, яка б регулювала порядок набрання чинності наказів Генерального прокурора, що не є нормативно-правовими актами, а тому застосуванню підлягає загальна норма передбачена Законом; таким чином, зміни до наказу Генерального прокурора № 559 від 24.11.2020 про виключення із складу комісії ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 вступили в дію на наступний день після його підписання, тобто 25.11.2020, а отже рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації ОСОБА_1 прийнято повноважними членами кадрової комісії відповідно до вимог Порядку № 233.

9. На переконання суду апеляційної інстанції, оскаржувані рішення кадрової комісії та наказ про звільнення видані на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законом.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву на неї

10. ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10.08.2022, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 28.03.2022 залишити в силі.

11. Обґрунтовуючи касаційну скаргу, позивач, посилаючись на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України, вказує на відсутність висновку Верховного Суду стосовно питання застосування частини другої статті 9 Закону України «Про прокуратуру» в частині набрання чинності наказу Генерального прокурора від 24.11.2020 №559 «Про внесення змін до наказу Генерального прокурора №425 від 10.09.2020 з врахуванням застосування аналогії закону, а саме пункту 5.11 розділу 5 «Вимоги до змісту та розташування реквізитів документу» ДСТУ 4163-2003 Національний стандарт України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» та пункту 10 підрозділу 9 розділу II Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, які затверджені наказом Міністерства юстиції України 18 червня 2015 року №1000/5, пункту 17 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ, пункту 5, підпункту 2 пункту 8 розділу I Порядку №221, пункту 3, 4, 8, 12 Порядку №233 з огляду на правомочність прийняття рішення кадрової комісії щодо неуспішного проходження атестації.

12. Позивач вважає, що судом апеляційної інстанції невірно застосовані положення статті 9 Закону України «Про прокуратуру», оскільки цією нормою не визначено порядок набрання чинності розпорядчих актів Генерального прокурора. Однак підлягали застосуванню норми Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163-2003», затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 №55 (далі - Державний стандарт) та Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, які затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 №1000/5 (далі - Правила).

13. На переконання позивача, з урахуванням положень Національного стандарту та Правил, наказ Генерального прокурора №559 від 24.11.2020 набув чинності того ж дня, оскільки інші строки в його тексті не було встановлено, а отже оскаржуване рішення кадрової комісії прийняте нелегітимним складом Комісії.

14. У відзивах на касаційну скаргу відповідачі просять касаційну скаргу позивача залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

ІІ. РУХ АДМІНІСТРАТИВНОЇ СПРАВИ В СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

15. Касаційна скарга ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшла 16.11.2022.

16. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.11.2022 визначено склад колегії суддів: Жук А.В. - головуючий суддя, судді: Мельник-Томенко Ж.М., Мартинюк Н.М.

17. Ухвалою Верховного Суду від 30.11.2022 відкрито касаційне провадження за скаргою ОСОБА_1 на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10.08.2022 у справі №500/391/21.

18. Ухвалою Верховного Суду від 13.11.2024 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

19. Судами попередніх інстанції встановлено, що ОСОБА_1 працював в органах прокуратури з липня 2000 року та Наказом прокурора Тернопільської обл. № 333к від 07.06.2019 позивача було призначено на посаду прокурора Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області.

20. 10 жовтня 2019 року на підставі пункту 10 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України №113-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» ОСОБА_1 звернувся до Генерального прокурора із заявою про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі та для цього просив допустити його до проходження атестації.

21. Наказом Генерального прокурора №425 від 10.09.2020 створено Четверту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) і затверджено її склад.

22. Згідно з відомістю про результати тестування на знання та вміння у застосуванні закону і відповідність здійснювати повноваження прокурора ОСОБА_1 набрав 66 балів.

23. Рішенням Четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) № 109 від 24.11.2020 «Про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора» прокурор Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської області ОСОБА_1 , у зв`язку із набранням 66 балів з іспиту щодо виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, що є менше прохідного балу (70) для успішного складання іспиту, не був допущенний до проходження наступних етапів атестації та визнаний таким, що неуспішно пройшов атестацію.

24. Наказом керівника Тернопільської обласної прокуратури № 1012к від 23.12.2020 позивача звільнено з посади прокурора Борщівського відділу Чортківської місцевої прокуратури Тернопільської обл. та органів прокуратури, на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру», з 31.12.2020; підставою для прийняття такого наказу вказано рішення Четвертої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур. Військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) №109 від 24.11.2020.

IV. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ ТА ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

25. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

26. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України)

27. Згідно з частиною третьою статті 341 КАС України суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4-7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

28. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

29. 25 вересня 2019 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (далі і по тексту - Закон №113-IX; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), яким запроваджено реформування системи органів прокуратури, у зв`язку із чим до Закону України «Про прокуратуру» (далі - Закон №1697-VII) внесено зміни. Зокрема, змінами, унесеними законодавцем, установлено, що загальна чисельність прокурорів органів прокуратури становить не більше 10 000 осіб. Приведення у відповідність із вимогами статті 14 Закону №1697-VII кількісного складу органів прокуратури здійснюється, крім іншого, шляхом проведення атестації на виконання вимог Закону №113-ІХ. Також, у тексті Закону №1697-VII слова «Генеральна прокуратура України», «регіональні прокуратури», «місцеві прокуратури» замінено словами «Офіс Генерального прокурора», «обласні прокуратури», «окружні прокуратури» відповідно.

30. Згідно з пунктами 6, 7 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №113-ІХ, з дня набрання чинності цим Законом усі прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур вважаються такими, що персонально попереджені у належному порядку про можливе майбутнє звільнення з посади на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру». Прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

31. Пунктом 10 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №113-ІХ установлено, що прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.

32. Згідно з пунктами 11- 13 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур.

Предметом атестації є оцінка: 1) професійної компетентності прокурора; 2) професійної етики та доброчесності прокурора.

Атестація прокурорів включає такі етапи: 1) складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. Результати анонімного тестування оприлюднюються кадровою комісією на офіційному веб сайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до проведення співбесіди; 2) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання. Атестація може включати інші етапи, непроходження яких може бути підставою для ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором. Перелік таких етапів визначається у Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджує Генеральний прокурор.

33. Відповідно до пункту 16 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX за результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.

34. Згідно з пунктом 17 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію. Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів забороняється.

35. За пунктом 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» за умови настання однієї із наступних підстав: 1) неподання прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури у встановлений строк заяви до Генерального прокурора про переведення до Офісу Генерального прокурора, обласної прокуратури, окружної прокуратури та про намір у зв`язку із цим пройти атестацію; 2) рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури; 3) в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах відсутні вакантні посади, на які може бути здійснено переведення прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури, який успішно пройшов атестацію; 4) ненадання прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури, у разі успішного проходження ним атестації, згоди протягом трьох робочих днів на переведення на запропоновану йому посаду в Офісі Генерального прокурора, обласній прокуратурі, окружній прокуратурі.

Перебування прокурора на лікарняному через тимчасову непрацездатність, у відпустці чи у відрядженні до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі не є перешкодою для його звільнення з посади прокурора відповідно до цього пункту.

Указані в цьому пункті прокурори можуть бути звільнені з посади прокурора також і на інших підставах, передбачених Законом України «Про прокуратуру».

36. Відповідно до пунктів 2, 4 розділу І Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого Наказом Генерального прокурора від 03.10.2019 № 221 (далі - Порядок №221) атестація прокурорів Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), регіональних, місцевих прокуратур та військових прокуратур проводиться відповідними кадровими комісіями. Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій визначаються відповідними наказами Генерального прокурора.

37. Як обумовлено пунктом 7 розділу І Порядку №221, повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора.

38. Згідно з пунктом 8 розділу І Порядку №221 за результатами атестації прокурора відповідна кадрова комісія ухвалює одне із таких рішень: 1) рішення про успішне проходження прокурором атестації; 2) рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Форми типових рішень визначені у додатку 1 до цього Порядку.

39. Відповідно до пунктів 3-6 розділу ІІІ Порядку №221 зразок тестових питань та правила складання іспиту оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту.

Тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії.

Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.

Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

40. На підставі пункту 2 Порядку роботи кадрових комісій, затвердженого Наказом Генерального прокурора від 17.10.2019 №233 (далі - Порядок №233) комісії забезпечують: проведення атестації прокурорів та слідчих Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів та слідчих Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур; здійснення добору на посади прокурорів; розгляд дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів.

41. Для здійснення повноважень, передбачених абзацом четвертим пункту 2 цього Порядку, утворюється окрема комісія у складі семи осіб з числа працівників органів прокуратури, прокурорів та інших залучених осіб за їх згодою (абзац 2 пункту 3 Порядку №233).

42. На підставі пункту 4 Порядку №233 склад комісії затверджує Генеральний прокурор, який визначає її голову та секретаря.

43. За правилами пункту 12 Порядку №233 рішення комісії, крім зазначених в абзаці другому цього пункту, в тому числі процедурні, обговорюється її членами і ухвалюються шляхом відкритого голосування більшістю голосів присутніх на засіданні членів комісії. Член комісії вправі голосувати "за" чи "проти" рішення комісії. У разі рівного розподілу голосів, приймається рішення, за яке проголосував голова комісії. Рішення про успішне проходження прокурором атестації за результатами співбесіди ухвалюється шляхом відкритого голосування більшістю від загальної кількості членів комісії. Якщо рішення про успішне проходження прокурором атестації за результатами співбесіди не набрало чотирьох голосів, комісією ухвалюється рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Рішення про неуспішне проходження атестації повинно бути мотивованим із зазначенням обставин, що вплинули на його прийняття.

44. Рішення і протоколи комісії підписуються всіма присутніми членами комісії. У разі відмови члена комісії підписати рішення або протокол, у такому рішенні або протоколі робиться відповідна відмітка (пункт 13 Порядку №233).

45. Спір у цій справі виник у зв`язку із проходженням ОСОБА_1 атестації прокурорів та винесенням Четвертою кадровою комісією Рішення від 24.11.2020 №109.

46. Матеріалами справи підтверджується, що 10.10.2019 позивач подав на ім`я Генерального прокурора заяву встановленого зразка та просив допустити його до проходження атестації

47. У такій заяві позивач підтвердив своє бажання пройти атестацію, вказав на ознайомлення та погодження з усіма умовами та процедурами проведення атестації, що визначені Порядком №221, зокрема й щодо того, що в разі неуспішного проходження будь-якого з етапів атестації, передбаченого Порядком №221, а також за умови настання однієї з підстав, передбачених пунктом 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», його буде звільнено з посади прокурора.

48. Отже, позивач фактично погодився зі встановленими умовами та правилами щодо переведення на посаду в обласній прокуратурі та проведення атестації.

49. Водночас, як випливає із оскаржуваного рішення кадрової комісії, за результатами проходження позивачем першого етапу атестації на предмет дослідження рівня його знань та умінь у застосуванні закону позивач набрав 66 з мінімально можливих 70 балів.

50. Ці результати відображені у відповідній відомості, в якій позивач поставив власний підпис, чим підтвердив їх достовірність, та судами попередніх інстанції не було встановлено, що у примітках до цієї відомості були будь-які зауваження з боку позивача щодо процедури та порядку складання іспиту.

51. Згідно з пунктом 6 розділу ІІІ Порядку №221 прокурор, який за результатами складання іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

52. Аналогічні положення щодо обов`язку прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором, який не набрав прохідний бал, містяться у пункті 16 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ.

53. У зв`язку із цим, Четвертою кадровою комісією правомірно прийнято оскаржуване рішення про неуспішне проходження позивачем атестації.

54. Верховний Суд у постановах від 25.11.2021 у справі №160/5745/20) та від 19.05.2022 у справі №120/2170/20-а зазначав, що законодавець, увівши в дію визначену процедуру реформування органів прокуратури, вказав, які саме дії мають учинити особи з метою подальшого проходження служби в органах прокуратури, та явно і очевидно окреслив умову продовження служби шляхом успішного проходження атестації. Наслідки неуспішного проходження одного з етапів атестації також були сформульовані та визначені законодавцем з достатньою для розуміння чіткістю і ясністю. Відповідно набрання прокурором за результатами іспиту у формі анонімного тестування під час атестації менше прохідного балу для успішного складання іспиту, є безумовною підставою згідно з пунктом 16 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX для його недопуску до наступного етапу атестації та прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації.

55. Колегія суддів додатково звертає увагу, що на цьому етапі (іспит у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора) рішення про успішне чи неуспішне проходження атестації залежить тільки від кількості набраних балів.

56. Інше мотивування та обґрунтування рішення кадрової комісії ніж зазначення кількості набраних прокурором балів Порядком №221 не передбачено. У пункті 6 розділу ІІІ цього Порядку чітко визначено, що відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації у разі набрання ним за результатами складення іспиту меншої кількості балів, ніж прохідний бал.

57. В контексті наведеного слід дійти висновку, що в оскаржуваному рішенні кадрової комісії відповідно до вимог пункту 12 Порядку №233 зазначено мотиви та обставини, що вплинули на його прийняття, а саме - набрання позивачем менше прохідного балу для успішного складання іспиту. Будь-яких інших обґрунтувань чи наведення мотивів, ураховуючи специфіку складення іспиту у формі анонімного тестування, таке рішення не потребує.

58. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 17.08.2022 у справі №380/4548/20 та від 27.09.2022 у справі №160/5072/20.

59. Надаючи оцінку доводам касаційної скарги щодо прийняття оскаржуваного рішення кадрової комісії нелегітимним складом Комісії, колегія суддів зазначає наступне.

60. Так, за приписами частини другої статті 9 Закону №1697-VII Генеральний прокурор видає накази з питань, що належать до його адміністративних повноважень, у межах своїх повноважень, на основі та на виконання Конституції і законів України. Усі накази Генерального прокурора оприлюднюються державною мовою на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора на наступний робочий день після їх підписання з додержанням вимог режиму таємності. Накази Генерального прокурора, що є нормативно-правовими актами, набирають чинності з дня їх оприлюднення, якщо інше не передбачено самим актом, але не раніше з дня оприлюднення.

61. Положеннями підпунктів 7, 8 пункту 22 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» визначено, що тимчасово, до 01 вересня 2021 року в Офісі Генерального прокурора, у кожній обласній прокуратурі утворюються відповідні кадрові комісії як органи для забезпечення, у тому числі проведення атестації прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур відповідно до цього розділу. При цьому, саме Генерального прокурора наділено правом визначати перелік, склад і порядок роботи кадрових комісій Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур.

62. Судами попередніх інстанцій встановлено, що наказом Генерального прокурора № 425 від 10.09.2020 створено Четверту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) у такому складі: ОСОБА_5 - голова комісії, ОСОБА_6 - член комісії (секретар комісії), ОСОБА_7 - член комісії та делеговані міжнародними неурядовими організаціями, проектами міжнародно-технічної допомоги та дипломатичними місіями: Сьора Оксана - член комісії, ОСОБА_8 - член комісії, ОСОБА_9 - член комісії.

63. Наказом Генерального прокурора № 450 від 15.09.2020 внесено зміни до наказу Генерального прокурора № 425 від 10.09.2020 - виключено зі складу ОСОБА_10 та включено до складу Четвертої кадрової комісії ОСОБА_11 .

64. Наказом Генерального прокурора № 536 від 17.11.2020 внесено зміни до наказу Генерального прокурора № 425 від 10.09.2020 - виключено зі складу ОСОБА_6 та включено до складу Четвертої кадрової комісії ОСОБА_12 . Секретарем комісії визначено її члена - ОСОБА_7 .

65. Наказом Генерального прокурора № 559 від 24.11.2020 внесено зміни до наказу Генерального прокурора № 425 від 10.09.2020 - виключено зі складу ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 ; ОСОБА_11 та включено до складу Четвертої кадрової комісії ОСОБА_13 ; ОСОБА_14 ; ОСОБА_15 .

66. Верховний Суд у постанові від 19.07.2022 у справі №400/378/21 (пункт 65) дійшов висновку про те, що внесення змін до наказу Генерального прокурора від 10.09.2020 №425 у день прийняття оскаржуваного рішення Кадрової комісії не свідчить про його ухвалення неповноважним складом, оскільки така комісія на час прийняття рішення діяла у складі, визначеному наказом від 17.11.2020 року №536 (аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 20.07.2023 у справі №160/9155/21).

67. Висновки суду апеляційної інстанції щодо правомірності оскаржуваного рішення кадрової комісії відповідають наведеній правовій позиції.

68. В контексті встановлених обставин справи та наведеного вище, особовий склад кадрової комісії жодним чином не впливає на зміст прийнятого комісією рішення, а відтак і на юридичні наслідки, що настали через неуспішне проходження прокурором атестації.

69. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 11.07.2022 у справі №540/239/21, від 22.09.2022 у справі №580/264/21 та від 10.01.2023 у справі №160/1177/21.

70. З огляду на викладене Суд констатує помилковість доводів позивача щодо наявності підстав для скасування рішення Четвертої кадрової комісії від 24.11.2020 №109, у зв`язку із чим доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття даного касаційного провадження, не знаходять свого підтвердження під час розгляду справи в суді касаційної інстанції.

71. Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції дійшов вірних висновків про відсутність підстав для задоволення даного адміністративного позову, чим не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

72. Відповідно до частин першої - четвертої статті 242 Кодексу адміністративною судочинства України рішення суду має ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

73. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина п`ята статті 242 КАС України).

74. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

75. Перевіривши за матеріалами справи доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття даного касаційного провадження, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку, що касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

76. Колегія суддів вважає, що в контексті обставин цієї справи та підстав касаційного оскарження, Судом надано відповідь на всі доводи, які можуть вплинути на правильне вирішення справи.

77. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями 242, 341, 349, 350, 355, 356, 359, КАС України, Верховний Суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2022 року у справі №500/391/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не оскаржується.

..................................

..................................

..................................

А.В. Жук

Ж.М. Мельник-Томенко

Н.М. Мартинюк

Судді Верховного Суду