Справа № 300/8656/24
Суддя: Чуприна О.В.
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
"18" листопада 2024 р. справа № 300/8656/24
Суддя Івано-Франківського окружного адміністративного суду Чуприна О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправною і скасування податкової вимоги від 20.01.2022 за №Ф-124-25У, -
ОСОБА_1 (надалі по тексту також - позивач, ОСОБА_1 ), в інтересах якої діє адвокат Зубченко Ірина Іванівна (надалі по тексту також представник позивача), 13.11.2024 звернулася в суд із вказаним адміністративним позовом.
Дана позовна заява до суду надійшла через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи із приміткою "Документ сформований в системі "Електронний суд" 13.11.2024" та підписана електронно-цифровим підписом представника ОСОБА_2 , яка діє на підставі ордера серії АТ №1082705 від 30.10.2024.
Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі по тексту також - КАС України, Кодекс) встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Вивчення змісту адміністративного позову свідчить, що позовна заява не відповідає вимогам встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України з наступних підстав.
З`ясовуючи відповідність адміністративного позову вимогам, визначених КАС України, необхідно вказати, що за приписами пунктів 5, 8 частини 5 статті 160 коментованого Кодексу, серед іншого, у позовній заяві зазначається: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).
Так, в адміністративному позові ОСОБА_1 вказала, що про порушення своїх прав дізналась у червні 2024 року при звернені до АТ КБ «Приватбанк» для отримання банківських послуг, однак, в їх наданні їй було відмовлено, у зв`язку з накладенням арешту на рахунок. В зв`язку з цим позивачка звернулась до виконавчої служби, де їх повідомили про винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску.
Втім, позивач на підтвердження таких тверджень не надала докази (звернення в банк, накладення арешту на банківські рахунки, звернення в державну виконавчу службу і отримання в останнього вимоги) та не зазначила про причини неможливості подання таких доказів.
Частиною 4 статті 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (частини 1, 2, 4, 5 статті 94 КАС України).
Крім того, з`ясовуючи відповідність адміністративного позову вимогам, визначених КАС України, необхідно вказати, що за приписами частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до частин 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно з частиною 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 за №2464-VI (надалі по текст також Закон №2464-VI).
Відповідно до частини 2 статті 2 Закону №2464-VI виключно цим Законом визначаються: принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; розмір єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; склад, порядок ведення та використання даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.
Частиною 4 статті 25 Закону №2464-VI визначено, що у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.
У разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.
Аналіз частини 4 статті 25 Закону № 2464-VI свідчить про те, що в разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку протягом десяти днів з дня отримання податкової вимоги.
Суд вказує, що позивачем оскаржується податкова вимога від 20.01.2022 за №Ф-124-25У про стягнення єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Представник позивача у поданому адміністративному позову, серед іншого, вказує, що позивачем не пропущено шестимісячного строку звернення до суду, оскільки ОСОБА_1 дізналася про порушення своїх прав в червні 2024 року, при звернені до АТ КБ «Приватбанк» для отримання банківських послуг, однак, в їх наданні їй було відмовлено, у зв`язку з накладенням арешту на рахунок. В зв`язку з цим позивачка звернулась до виконавчої служби, де їх повідомили про винесення вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску.
При цьому, представник позивача зазначила в адміністративному позові, що ОСОБА_1 не отримувала оскаржувану податкову вимогу від 20.01.2022 за №Ф-124-25У у встановленому законом порядку, проте, будь-які докази про поважність причин пропуску відповідного строку позивач не подала.
Таким чином, із матеріалів справи слідує, що позовні вимоги щодо скасування податкової вимоги, заявлені поза межами десятиденного строку звернення до суду. Заяви про поновлення строку звернення до суду, із зазначенням причин поважності його пропуску, позивачем не надано.
При цьому суд звертає увагу, що за змістом статті 122 КАС України при визначенні початку перебігу строку звернення до суду законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти. Тобто для визначення факту пропуску строку звернення до суду важливими є як об`єктивні (дата порушення права), так і суб`єктивні (особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) фактори.
В силу вимог частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
З огляду на наведене правове регулювання та висновки суду, позивач має право подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Зважаючи на вказане, позовну заяву в цій частині подано без додержання вимог статті 160, 161 КАС України.
За приписами частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
У зв`язку із викладеним, відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк, достатній для усунення недоліків шляхом приведення у відповідність адміністративного позову до вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України.
На підставі наведеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Головного управління Державної податкової служби в Івано-Франківській області про визнання протиправною і скасування податкової вимоги від 20.01.2022 за №Ф-124-25У, - залишити без руху.
2. Встановити позивачу з дня вручення цієї ухвали десятиденний строк для усунення вказаних в описовій частині ухвали недоліків шляхом приведення у відповідність адміністративного позову до вимог, статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема:
2.1. подання належним чином засвідчених відповідно до вимог частини 5 статті 94 КАС України копій доказів про обставини (в двох примірниках), визначені у позові, а саме, підтвердження:
- звернення в АТ КБ «Приватбанк»;
- накладення арешту на банківські рахунки у зв`язку із дією оскаржуваної вимоги або постанови органу державної виконавчої служби;
- звернення в державну виконавчу службу і отримання оскаржуваної вимоги.
2.2. подання обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та доказів поважності причин його пропуску.
Роз`яснити, що в разі неусунення недоліків у визначений строк позовна заява буде повернена.
Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Чуприна О.В.