Справа № 320/6625/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

07 листопада 2024 року справа № 320/6625/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною бездіяльності, стягнення матеріальних збитків,

встановив:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" із позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг з вимогами:

- визнати бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо неприйняття відповідних змін до постанов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 05.10.2018 №1176 "Про затвердження Методики розрахунку тарифу на послуги постачальника універсальних послуг" та №1177 "Про затвердження Порядку формування цін на універсальні послуги" протиправною;

- стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 2 129 128,00 грн у рахунок відшкодування шкоди (збитків), завданих Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, та судовий збір у розмірі 26 840,00 грн на поточний рахунок № НОМЕР_1 в АБ "Укргазбанк".

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.02.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

26.03.2024 через підсистему "Електронний Суд" відповідачем подано відзив на позовну заяву, заяву проти розгляду справи за правилами спрощеного провадження та заяву про залишення позову без розгляду через пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до суду з даним позовом, передбаченого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, за посиланням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг відповідачу ще у грудні 2020 року було відомо про прийняття НКРЕКП постанови №2387 від 09.12.2020 "Про внесення змін до Порядку формування цін на універсальні послуги", у той час як з даним позовом до суду позивач звернувся 06.11.2023.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.04.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено п`ятиденний строк на усунення недоліків позову, протягом якого позивачу необхідно було надати обґрунтовану заяву/клопотання щодо визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду, про поновлення такого строку звернення із належними доказами поважності причин його пропуску або ж надати докази, які свідчить про дотримання строку звернення до суду.

10.04.2024 на адресу суду від позивача надійшли докази усунення недоліків позову разом із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду від 10.04.2024.

Так, в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом, позивач посилається на те, що відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України 3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338,342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19). Вказує, що під час дії карантинних обмежень ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» було запроваджено посилення всіх протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Діяльність ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» впродовж дії карантинних заходів зазнала негативного впливу, для подання даного адміністративного позову необхідно було залучення декількох відділів Товариства, що було унеможливлено зважаючи на переведення працівників ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» на дистанційну форму роботи.

ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» зазначає, що у місті Чернігові часто змінювався рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19, що перешкоджало ефективній реалізації своїх прав, оскільки не допускало можливість працювати в нормальних умовах, взаємодіяти з відповідними співробітниками для підготовки та подання позову, а також в подальшому здійснювати відповідний правовий супровід справи в суді, вчиняти інші дії, що безпосередньо вплинуло на не звернення до суду з позовом раніше. Саме у зв`язку з поширенням вірусу COVID-19 та обмеженнями, які запроваджені з його існуванням, а також постійною зміною законодавства у зв`язку з його поширенням, ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» було позбавлено можливості звернення до суду з позовом.

Також позивач посилається на введення Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 воєнного стану з 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та пов`язані з цим обмеження. Зазначає, що через повномасштабне вторгнення РФ на територію України, в лютому-березні 2022 року в місті Чернігові відбувались активні бойові дії, територія Чернігівської області та м. Чернігова перебувала в окупації, Товариство не могло повноцінно здійснювати свою діяльність, оскільки значна кількість працівників були евакуйовані з міста Чернігова, частина працівників перебувала на окупованих територіях.

Ухвалою від 26.07.2024 продовжено Товариству з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" процесуальний строк, встановлений ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.04.2024, для усунення недоліків позовної заяви, на 10 календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали, протягом якого позивачу необхідно надати суду належні докази поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

При цьому, в ухвалі від 26.07.2024, після дослідження доводів позивача, викладених у заяві від 10.04.2024, суд дійшов висновку, що наведені в обґрунтування підстав для поновлення строку звернення до суду обставини є не обґрунтованими і такими, що не свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом, що є підставою для відмови у її задоволенні.

13.08.2024 через підсистему "Електронний Суд" відповідачем подано додаткові письмові пояснення, в яких останній зазначає, що позивачу у грудні 2020 року було відомо про прийняту НКРЕКП оскаржувану постанову № 2387, якою врегульовувались питання небалансів з 01.01.2021, з прийняттям якої позивач вже не пов`язує бездіяльність НКРЕКП. Вказує, що починаючи з 09.12.2020 позивачу вже було відомо про відсутність врегулювання питання небалансів, які виникли у період березня - грудня 2020 року. До того ж, на думку відповідача, щодо стягнення збитків за період березня - грудня 2020 року має бути застосована загальна позовна давність.

19.08.2024 канцелярією суду зареєстровано заяву позивача, подану через підсистему "Електронний Суд" 09.08.2024, подану на виконання вимог ухвали суду від 26.07.2024, про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлення строку звернення до суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач покликається на те, що листом № 07.2/7912 від 20.10.2023 «Щодо відшкодування збитків» повідомлено відповідача про те, що питання щодо покриття економічно необґрунтованих витрат, здійснених ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» у 2020 році, залишається невирішеним, що призвело до додаткових витрат Товариства, як постачальника універсальних послуг, що є порушенням п. 15 ч. 2 ст.3 Закону України «Про ринок електричної енергії», ч. 4 ст. 17 Закону. Тобто, на думку позивача, НКРЕКП тривалий час не вирішувалось питання з приводу необхідності внесення змін до нормативних актів, що регулюють ринок електричної енергії, щодо врахування в ціні на універсальні послуги складової для компенсації витрат постачальників універсальних послуг у зв`язку з небалансами електричної енергії, що виникають при постачанні електричної енергії малим непобутовим споживачам, та є підтвердженням бездіяльності НКРЕКП. Таким чином, вважає, що завдана позивачу державою, в особі НКРЕКП, шкода у вигляді понесених витрат внаслідок допущеної протиправної бездіяльності, має бути компенсована шляхом відшкодування збитків у розмірі 2 129 128,00 грн, розрахунок якої було додано до листа.

Вказує, що вищезазначений лист було отримано відповідачем 20.10.2023, проте заперечень щодо направленого листа від НКРЕКП отримано не було, а тому Товариством розцінена позиція відповідача, як «мовчазна згода» із зазначеними в листі вимогами та обґрунтуваннями. Невиконання суб`єктом владних повноважень, тобто відповідачем, обов`язків щодо прийняття рішення за результатами розгляду звернення позивача слугувало підставою для звернення до суду з позовом.

Після чого, 03.11.2023 ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» звернулось до Київського окружного адміністративного суду із даним позовом до НКРЕКП про визнання бездіяльності щодо неприйняття відповідних змін до постанов НКРЕКП від 05.10.2018 №1176 "Про затвердження Методики розрахунку тарифу на послуги постачальника універсальних послуг" та №1177 "Про затвердження Порядку формування цін на універсальні послуги" протиправною, а також стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань НКРЕКП 2 129 128,00 грн в рахунок відшкодування шкоди (збитків), завданих відповідачем, та повернення суми судового збору.

Крім того, в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом, позивач повторно посилається на дію карантинних обмежень під час посилення всіх протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. При цьому вказує, що під час дії карантинних обмежень позивачем було запроваджено посилення всіх протиепідемічних заходів, зокрема, прийнято наказ про роботу підприємства позивача в період дії карантину від 17.03.2020 №18 та переведення працівників на дистанційну форму роботи, що негативно вплинуло на діяльність позивача впродовж дії карантину та на звернення до суду з даним позовом раніше.

Крім того, позивач у заяві від 09.08.2024 посилається на воєнний стан та пов`язані з цим обмеження. Зазначає, що через повномасштабне вторгнення РФ на територію України, в лютому-березні 2022 року в місті Чернігові відбувались активні бойові дії, територія Чернігівської області та м. Чернігова перебувала в окупації, Товариство не могло повноцінно здійснювати свою діяльність, оскільки значна кількість працівників були евакуйовані з міста Чернігова, частина працівників перебувала на окупованих територіях. Звертає увагу суду на те, що підприємство позивача протягом березня 2022 року перебувало у простої (накази від 28.02.2022 №5, від 04.03.2022 №6 та від 31.03.2022 №7), внаслідок чого тимчасово були відсутні організаційні та технічні умови для повноцінної роботи, оскільки під час дії простою працівники були звільнені від обов`язку бути присутніми на робочих місцях.

Також, у період з 17.03.2023 по 01.06.2023 були змінені істотні умови праці, відповідно до яких з 20.03.2023 для працівників Товариства встановлено, за їх згодою, неповний робочий час в окремих тижнях місяця у вигляді чотириденного робочого тижня, з робочими та вихідними днями, які визначаються графіками роботи, з оплатою праці пропорційно відпрацьованому часу, що підтверджується відповідними внутрішніми наказами № 34 від 17.03.2023 та № 54 від 29.05.2023, що також, на думку позивача, є доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Враховуючи викладене, практику Європейського суду з прав людини, позивач просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду, зазначені у вказаній заяві, та поновити такий строк.

Дослідивши доводи позивача, відповідача, суд дійшов висновку про неповажність зазначених у заяві від 09.08.2024 ТОВ "Енера Чернігів" підстав пропуску строку звернення до суду з цим позовом, виходячи з наступного.

Згідно з частинами першою та другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того суд враховує, що за змістом статті 122 КАС України законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Таким чином, формулювання загального правила щодо початку перебігу строку, визначеного ст.122 КАС України, пов`язане не тільки з часом безпосередньої обізнаності особи про певні обставини (факти порушення її прав), а й з об`єктивною можливістю цієї особи знати про ці обставини. Тобто для визначення факту пропуску строку звернення до суду важливими є як об`єктивні (дата порушення права), так і суб`єктивні (особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) фактори.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому повинна слід тлумачити хоч як і не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав, проте в усіх випадках - як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Так, предметом позову є визнання протиправною бездіяльності НКДРЕКП щодо неприйняття відповідних змін до постанов від 05.10.2018 №1176 "Про затвердження Методики розрахунку тарифу на послуги постачальника універсальних послуг" та №1177 "Про затвердження Порядку формування цін на універсальні послуги" протиправною; стягнення на користь позивача 2 129 128,00 грн шкоди (збитків), завданих НКДРЕКП та судового збору в сумі 26 840,00 грн.

При цьому, позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що відповідач після внесення постановою від 28.02.2020 №516 змін до Правил ринку, затверджених постановою від 14.03.2018 №307, якими запроваджено новий підхід до формування платежів за небаланси та балансуючу енергію, а також значно розширено діапазон відхилення ціни Балансуючого ринку від ціни на Ринку на добу наперед, що значно підвищило витрати постачальників на врегулювання небалансів, мав внести відповідні зміни до постанов від 05.10.2018 №1176 «Про затвердження Методики розрахунку тарифу на послуги постачальника універсальних послуг» та №1177 «Про затвердження Порядку формування цін на універсальні послуги», якими врегульовано питання ціноутворення для постачальників універсальних послуг та не передбачено механізмів щодо компенсації витрат, пов`язаних із платою за небаланси.

Враховуючи, що питання покриття економічно обґрунтованих витрат постачальників універсальних послуг, в порушення пункту 15 частини другої статті 3 Закону України «Про ринок електричної енергії» так і не було вирішеним, позивачем як постачальнико універсальної послуги, понесено витрати (збитки) від небалансів для малих непобутових споживачів у розмірі 2 129 128,00 грн за період з березня по грудень 2020 року.

Відповідно, позивач оскаржує протиправну бездіяльність відповідача до прийняття постанови НКРЕКП від 09.12.2020 №2387, якою урегульовані питання небалансів на 2021 рік.

Крім того, позивач у позовній заяві вказує на те, що ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» неодноразово протягом 2020 року зверталось до НКРЕКП з листами (копії яких додано до позовної заяви) щодо вирішення вказаного питання щодо підвищення тарифу на універсальну послугу малим непобутовим споживачам або розробки механізму компенсації витрат, які несе постачальник універсальних послуг та вирішити питання щодо порядку відшкодування збитків та необхідності внесення відповідних змін до Порядку формування цін на універсальні послуги, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 № 1177.

Отже про обставини, з якими пов`язується протиправна бездіяльність відповідача, яка виникла до прийняття постанови НКРЕКП від 09.12.2020 №2387, позивачу було достеменно відомо.

Суд також зазначає, що сума збитків позивача у розмірі 2 129 128,00 грн, завданих Національною комісією у зв`язку з протиправною бездіяльністю відповідача щодо неприйняття відповідних змін до постанов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 05.10.2018 №1176 та №1177, відшкодування яких є предметом розгляду даної справи, розрахована саме за період з березня по грудень 2020 року, що також підтверджує висновок суду про обізнаність позивача із оскаржуваною протиправною бездіяльністю відповідача.

Водночас із цим позовом позивач звернувся до суду лише 06.11.2023, тобто із значним пропуском строку.

Так, посилання позивача у заяві від 09.08.2024 на лист від 20.10.2023 № 07.2/7912 суд вважає необґрунтованим, адже предметом розгляду даної справи не є визнання протиправною бездіяльності щодо нерозгляду певних листів позивача. При цьому, даним листом позивач не просив надати жодні роз`яснення, що потребувало б надання саме письмової відповіді на такий лист. Предметом даної справи, як було зазначено вище, є визнання бездіяльності НКРЕКП щодо неприйняття відповідних змін до постанов НКРЕКП від 05.10.2018 №1176 «Про затвердження Методики розрахунку тарифу на послуги постачальника універсальних послуг» та №1177 «Про затвердження Порядку формування цін на універсальні послуги» протиправною.

Як було встановлено судом, листом НКРЕКП від 08.10.2020 № 10598/17.2/7-20 позивача було повідомлено про розроблення НКРЕКП відповідних змін та схвалення 07.10.2020 проекту постанови «Про затвердження Змін до Порядку формування цін на універсальні послуги». Також було повідомлено, що відповідний проект опубліковано на офіційному вебсайті НКРЕКП з метою одержання зауважень і пропозицій. Такі зміни знайшли своє відображення у постанові НКРЕКП № 2387, прийнятій 09.12.2020 та оприлюдненій на офіційному вебсайті НКРЕКП 09.12.2020.

Пунктом 2 Постанови № 2387 передбачено, що ця постанова набирає чинності з 01.01.2021, але не раніше дня, наступного за днем її оприлюднення на офіційному вебсайті НКРЕКП. При цьому, спірні правовідносини виникли у період березня - грудня 2020 року. Водночас позивачу, з моменту прийняття 05.10.2018 Постанов 1176 та 1177, було відомо про те, що норми вказаних постанов «не передбачали механізмів компенсації витрат постачальників універсальних послуг у зв`язку з небалансами електричної енергії, що виникають при постачанні електричної енергії малим непобутовим споживачам». Це підтверджується також листуванням з НКРЕКП.

Крім того, позивачу у грудні 2020 року було відомо про прийняту НКРЕКП постанову № 2387, якою врегульовувались питання небалансів з 01.01.2021, з прийняттям якої позивач вже не пов`язує бездіяльність НКРЕКП. І з 09.12.2020 позивачу було відомо про відсутність врегулювання питання небалансів, які виникли у період березня - грудня 2020 року.

Щодо посилання позивача на обмежувальні карантинні заходи та воєнний стан, суд зазначає таке.

Так, доводи позивача про віддалену роботу працівників підприємства під час дії карантинних обмежень, що вплинуло на своєчасність звернення до суду з даним позовом, суд сприймає критично, адже як було встановлено судом, протягом 2020 року позивач неодноразово направляв на адресу НКРЕКП листи, зокрема, від 13.04.2020 № 10.2/2400, від 15.05.2020 № 10.2/2863, 05.06.2020 № 10.2/3221, від 03.07.2020 № 10.2/3631, від 10.07.2020 № 10.2/3707, від 15.07.2020 № 10.2/3787, від 18.09.2020 № 10.2/4685, від 09.11.2020 № 07.2/5426, що є підтвердженням можливості направлення позивачем поштової кореспонденції, у тому числі позову до суду. Крім того, згідно даних з ЄДРСР, протягом 2020-2023 років позивачем неодноразово подавались позови, позивач неодноразово приймав участь у судових засіданнях у цей період, зокрема, у справах № 620/2205/21, № 927/7/21, № 910/19632/20, № 620/342/21, 927/316/21, 620/2888/19, 927/413/21, 927/423/21, 927/480/21, 927/634/21 та інших. Подання позовів по іншим справам лише підтверджує можливість позивача подання судових документів під час дії карантину.

Також у поданій заяві від 09.08.2024 позивач покликається на запровадження на території України воєнного стану, а саме простій підприємства позивача та зміну істотних умов праці протягом березня-травня 2022 року, що вплинуло на організаційні та технічні умови для повноцінної роботи.

Суд наголошує, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Аналогічні висновки неодноразового викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 04 квітня 2023 року у справі № 140/1487/22, від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18, від 23 грудня 2022 року у справі № 760/5369/19, від 29 вересня 2022 року у справі №500/1612/22 від 02 червня 2022 року у справі у №757/30991/18-а.

Суд погоджується, що введений в країні воєнний стан суттєво ускладнив (подекуди унеможливив) повноцінне функціонування юридичних осіб. Між тим, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку. При цьому, як було встановлено судом, після травня 2022 і впродовж 2023 року ТОВ «ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ» брало участь у справі та подавало відповідні документи, зокрема, у справах №№ 740/1110/22, 740/1109/22, 737/109/22, 927/255/22, 927/254/22, 729/251/22 та інших.

Водночас суд звертає увагу, що відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 ч. ст. 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів (ч. 2 ст. 18 КАС України).

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції (ч. 4 ст. 18 КАС України).

Отже позивачем не наведено жодних доводів, підтверджених належними доказами, щодо наслідків введення воєнного стану, зокрема, ракетних атак з боку рф та аварійних відключень електроенергії, що істотно вплинуло на можливість своєчасного звернення до суду з даними позовними вимогами.

Зважаючи на наведене, суд доходить висновку про неповажність підстав для поновлення строку звернення до суду, наведених у клопотанні.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 1 - 3 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, враховуючи, що позивачем не доведено наявності поважних причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, суд вважає, що вказані позивачем у заяві, поданій через підсистему "Електронний Суд" 09.08.2024, причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом та поновлення строку звернення до суду є неповажними, наслідком чого є залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРА ЧЕРНІГІВ" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною бездіяльності, стягнення матеріальних збитків, - залишити без розгляду.

2. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Кушнова А.О.