Справа № 305/4377/24
Суддя: Попова О. М.
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 305/4377/24
Номер провадження 2-а/305/19/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.11.2024 року м. Рахів

Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Попова О.М., ознайомившись з адміністративним позовом представника позивача адвоката Сойми Івана Юрійовича поданим в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , на постанову т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

13 листопада 2024 року до Рахівського районного суду Закарпатської області надійшов адміністративний позов представника позивача адвоката Сойми Івана Юрійовича поданим в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , на постанову т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП.

У відповідності до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу.

Ознайомившись з матеріалами справи, суддя дійшов до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

У відповідності до пункту 2 частини першої ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В порушення п. 2 ч. 1 ст. 160 КАС України, представником позивача, в адміністративному позові не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

Згідно з ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Предметом оскарження у цій справі є постанова серії б/н, винесена 18.10.2024 року т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 майором ОСОБА_2 .

В адміністративному позові, представник позивача зазначає, що оскаржувана постанова отримана позивачем лише 06.11.2024 року, однак жодних доказів щодо підтвердження дати коли дійсно позивач отримав оскаржувану постанову, до адміністративного позову не додано. Крім того, суддя звертає увагу, що адміністративний позов підписаний представником позивача 03.11.2024 року, тобто за три дні до дати (вказаної в адміністративному позові) отримання позивачем оскаржуваної постанови.

Враховуючи наведене, суддя позбавлений можливості, встановити чи не пропущений позивачем строк для подання адміністративного позову на постанову серії б/н, винесену 18.10.2024 року т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 майором ОСОБА_2 .

Також, представник позивача у позовній заяві не зазначає ні якої інформації щодо сплати судового збору та не додає доказів щодо звільнення від сплати судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статтей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Частиною п`ятою статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Хоча ч. 4 ст. 288 КУпАП встановлено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита, однак, відповідно до ст. ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем при зверненні до суду заявлено вимоги про визнання дій т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 майора ОСОБА_2 незаконними та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, тобто вимоги немайнового характеру, з яких, відповідно до зазначених вище висновків, необхідно сплачувати судовий збір.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору чи документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини третьої статті 4 Закону "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на час звернення позивача до суду складає 1211,20 грн.).

В той же час, частиною п`ятою статті 4 Закону "Про судовий збір "передбачено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн..

При цьому, у вищевказаній постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17 висловлено правовий висновок про те, що «З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання даної позовної заяви у розмірі 605,60 гривень.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 286 КАС України, її належить залишити без руху, надавши позивачу або його представнику строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 161, 169, 171, 286 КАС України,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний позов представника позивача адвоката Сойми Івана Юрійовича поданим в інтересах ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , на постанову т.в.о. начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП, - залишити без руху.

Надати позивачу або його представнику строк для усунення недоліків адміністративного позову, зазначених у мотивувальній частині ухвали - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В разі не усунення недоліків адміністративного позову, який залишено без руху, у встановлений судом строк, адміністративний позов буде повернуто позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Попова