Справа № 332/4221/24
Суддя: Завіновська А. П.
Дата ухвалення: 2024-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

__________________________________________________________________
Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/4221/24
Провадження №: 2-а/332/34/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2024 р. м. Запоріжжя

Заводський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді - Завіновської А.П., при секретарі судового засідання - Паніній Л.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

19.07.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду з вищенаведеним позовом, в обґрунтування якого зазначав наступне.

10.07.2024 року постановою ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 за № 405, його притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП із накладенням стягнення у вигляді штрафу в розмірі 25 500 гривень, за те, що він начебто відмовився від проходження медичного огляду для визначення придатності до військової служби.

Посилаючись на незаконність оскаржуваної постанови зазначав, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки від проходження медичного огляду він не відмовлявся, при ньому відповідний акт не складався.

Крім того, зазначав, що протокол про адміністративне правопорушення складено за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП, водночас постановою його притягнуто до відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП. При цьому не конкретизовано норми, які було ним порушено, оскільки описова частина фактичних обставин (відмова від проходження ВЛК) не співпадає із зазначеним в протоколі та постанові порушенням норм абз. 4 ч. 1 ст. 22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію». Також вказував, що розгляд справи відбувся у його відсутність.

На підставі викладеного, позивач просив зазначену постанову скасувати, а провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо нього закрити. Стягнути на його користь судові витрати.

Ухвалою Заводського районного суду м. Запоріжжя від 15.08.2024 р. у вказаній справі було відкрито провадження і її призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 11 год. 00 хв. 23.08.2024 року. В подальшому розгляд справи неодноразово відкладався, останній раз на 11 год. 30 хв. 18.11.2024 року.

В судове засідання учасники справи не з`явились, були повідомлені про час та місце розгляду справи. Крім того, звернулися до суду із заявами про розгляд справи у їх відсутність.

З урахуванням положень ч. 3 ст. 194 КАС України суд вважає можливим розгляд справи здійснювати у відсутність учасників справи, на підставі наявних матеріалів.

У відзиві відповідач просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що оскаржувана постанова відповідає вимогам КУпАП, оскільки в ній зазначено усі фактичні обставини справи, наведені відповіднінорми чинного законодавства, яке діяло на час вчинення правопорушення, а підставою для її винесення послугувала відмова ОСОБА_1 від проходження медичного огляду на стан придатності до військової служби, що підтверджуються відповідним актом про відмову. Стосовно розгляду справи у відсутність ОСОБА_1 зазначав, що у призначений в протоколі про адміністративне правопорушення час, а саме 05.07.2024 року, останній з`явився до РТЦК. При розгляді справи надав пояснення, що не бажає знати про стан свого здоров`я, оскільки його рідні хворіють на різні онкологічні захворювання, у зв`язку з наведенимиобставинами, розгляд справи було перенесено на 10.07.2024 року, а ОСОБА_1 надано можливість зібрати документи, які підтверджують поважні причини відмови від проходження ВЛК. При цьому, ОСОБА_1 під розпис врученоповістку. 10.07.2024 року ОСОБА_1 на розгляд справи не прибув, а тому відносно нього було винесено постанову.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні в них докази та надавши їм оцінку, суд приходить до наступного висновку.

Згідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог (ч. 1, ч. 2 ст. 9 КАС України).

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частини 3 статті 288 КУпАП, оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення здійснюється в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, викладені у статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності (стаття 7 КУпАП).

За приписами статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 252 КУПАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Виходячи з вимог статті 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

За статтею 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Згідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі (стаття 283 КУпАП).

Судом встановлено, що 28.06.2024 року головним сержантом ОСОБА_2 складено протокол № 405 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП, відповідно до якого 28.06.2024 року військовозобов`язаний ОСОБА_1 відмовився від проходження медичного огляду військово-лікарською комісією для визначення придатності до військової служби, про що було складено відповідний акт про відмову.

10.07.2024 року постановою ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 за № 405, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП із накладенням стягнення у вигляді штрафу в розмірі 25 500 гривень.

Частиною 2 статті 210-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню і передбачає стягнення у вигляді штрафу на громадян від п`ятисот до семисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від однієї тисячі п`ятисот до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 3 статті 210-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період і тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних осіб та громадських об`єднань - від двох тисяч до трьох тисяч п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, зазначені норми КУпАП передбачають різний кваліфікований склад адміністративного правопорушення та відповідно адміністративне стягнення.

За розумінням чинного законодавства, посадова особа (орган) розглядає справу в межах «висунутого обвинувачення» і може вийти за його межі лише якщо це покращує становище особи, стосовно якої розглядається справа.

Водночас, як свідчить зміст оскаржуваної постанови, суб`єкт владних повноважень в особі ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковник ОСОБА_3 вийшов за межі наданих йому повноважень, притягнувши ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за більш тяжке адміністративне правопорушення, ніж тому ставилося у провину під час складання адміністративного протоколу про адміністративне правопорушення, що є безумовною підставою для скасування постанови.

Згідно з пунктом 3 частини 3 статті 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Виходячи з норм, викладених в пункті 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд вважає, що наявні всі правові підстави для задоволення позову ОСОБА_1 та скасування постанови про притягнення останнього до адміністративної відповідальності із закриттям справи про адміністративне правопорушення, у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Інші доводи позивача суд відхиляє, оскільки вони не знайшли свого фактичного підтвердження.

У відповідності до п. 5 ч. 1 ст. 244 КАС Українипри ухваленні рішення суд має також вирішити питання розподілу судових витрат між сторонами.

Згідно з ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, слід стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 ,понесені судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 605,60 грн.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 72-77, 132, 139, 241-246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, - задовольнити.

Постанову № 405 від 10.07.2024 року, винесену ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_3 , про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 25 500 гривень, - скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, закрити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А.П. Завіновська