Справа № 340/9832/23
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2024-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

07 листопада 2024 року м. Дніпросправа № 340/9832/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Лукманової О.М., Олефіренко Н.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю "Світловодське кар`єроуправління"

на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.06.2024 року (головуючий суддя Черниш О.А.)

в адміністративній справі №340/9832/23 за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "Світловодське кар`єроуправління" до відповідача Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з додатковою відповідальністю "Світловодське кар`єроуправління", звернувся 27.11.2023 до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просив визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення:

- форми "Н" №00002492/11-28-04-08 від 26.10.2022 року, яким до нього застосовано штрафні санкції в розмірі 574 983,91 грн.;

- форми "ПС" №00002489/11-28-04-08 від 26.10.2022 року, яким до нього застосовано штрафні санкції в розмірі 2720 грн.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.062024 року позов залишено без розгляду.

Вказана ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що під час судового розгляду суд не знайшов підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з позовом, тож позов слід залишити без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Вказує, що причина пропуску звернення до суду у цій спроав є поважною і відповідає усім зазначеним умовам, оскільки у викладених подіях наведено обставини та надано належні докази, які підтверджують наявність об`єктивно непереборних, не залежних від волевиявлення Позивача та пов`язаних з дійсно істотними перешкодами та труднощами причин для своєчасного звернення до суду з позовом. Зауважує, що Позивачем не було допущено необґрунтованих зволікань щодо подання позову з моменту, коли Позивач в особі чинного директора дізнався про існування спірних ППР. Отже, строк на звернення до суду Позивача із даними вимогами, з урахуванням сукупності повідомлених Позивачем обставин, підлягає поновленню як такий, що пропущений з поважних причин. Інакший судовий розсуд призвів би до порушення базового права людини на доступ до правосуддя, гарантований як Конституцією України, так і Конвенцією про захист прав і основоположних свобод. Вважає висновки суду першої інстанції про неповажність пропуску Позивачем строку на звернення до суду передчасними та такими, що ґрунтуються на формальному підході. А тому, висновки суду першої інстанції є необґрунтованими та прийнятими без належного дослідження обставин справи.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції ухвали від 28.06.2024 року, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає таке.

Товариство з додатковою відповідальністю "Світловодське кар`єроуправління" з 12.12.2002 року зареєстрована як юридична особа, перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області.

У жовтні 2022 року посадовою особою ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, про що складено акт №2695/11-28-04-08/ 13749739 від 26.10.2022 року. За висновками перевірки ТДВ "Світловодське кар`єроуправління" порушило установлені пп.201.10 ст.201 ПК України терміни реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також несвоєчасно подало податкову звітність з податку на додану вартість, чим порушило вимоги пп.49.18.1 п.49.18 ст.49 ПК України.

На підставі цього акту відповідачем прийнято щодо ТДВ "Світловодське кар`єроуправління" такі податкові повідомлення-рішення:

- форми "Н" №00002492/11-28-04-08 від 26.10.2022 року, яким згідно з пунктом 54.3 статті 54 ПК України застосовано штраф у розмірі 574 983,91 грн.,

- форми "ПС" №00002489/11-28-04-08 від 26.10.2022 року, яким згідно з пунктом 54.3 статті 54 ПК України застосовано штраф у розмірі 2720 грн.

Вказаний акт перевірки та податкові повідомлення-рішення направлені поштою на податкову адресу ТДВ "Світловодське кар`єроуправління" та вручені йому 04.11.2022 року.

Позивач зазначені податкові повідомлення-рішення у встановлений пунктом 56.3 статті 56 ПК України 10-денний строк в адміністративному порядку не оскаржив, та визначені суми грошових зобов`язань не сплатив, тому вказані суми грошових зобов`язань 18.11.2022 року набули статусу узгоджених.

У жовтні 2023 року ГУ ДПС у Кіровоградській області звернулося до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до ТДВ "Світловодське кар`єроуправління" про стягнення податкового боргу, у якому просило стягнути з платника податковий борг з податку на додану вартість, який виник за податковими повідомленнями-рішеннями №00002492/11-28-04-08 від 26.10.2022 року, №00002489/11-28-04-08 від 26.10.2022 року (справа №340/8950/23).

Натомість позивач 27.11.2023 року звернувся до суду з цим позовом, оскаржуючи вказані податкові повідомлення-рішення.

У ході судового розгляду справи суд першої інстанції установив, що позивач без поважних причин пропустив строк звернення до суду з цими позовними вимогами.

Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції щодо поважності причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно зі статтею 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Частиною 3 статті 9 КАС України передбачено, що кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 122 КАС України установлені строки звернення до адміністративного суду та передбачено таке:

1. Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

2. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

3. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

4. Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Згідно з підпунктом 17.1.7 пункту 17.1 статті 17 Податкового кодексу України платник податків має право оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб), у тому числі надану йому у паперовій або електронній формі індивідуальну податкову консультацію, яка йому надана, а також узагальнюючу податкову консультацію.

У статті 56 Податкового кодексу України наведені такі норми щодо оскарження рішень контролюючих органів:

56.1. Рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

56.2. У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.

56.3. Скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій або електронній формі засобами електронного зв`язку (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

56.15. Скарга, подана із дотриманням строків, визначених абзацом першим пункту 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

56.18. З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

56.19. У разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 27.01.2022 року у справі №160/11673/20 сформулював правовий висновок про те, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною 2 статті 122 КАС України становить 6 місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У цій постанові судова палата відступила від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у попередніх постановах Верховного Суду, щодо наявності у платника податків права на звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення протягом 1095 днів з моменту отримання такого рішення, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору.

У цій постанові судова палата наголосила, що при обчисленні шестимісячного строку звернення до суду у подібних до цієї справах суди повинні звертати особливу увагу на момент початку перебігу цього строку і в кожній конкретній справі вирішувати питання про наявність/відсутність підстав вважати його пропущеним, а так само наявність/відсутність підстав вважати такий строк пропущеним з поважних причин.

При вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із:

тривалістю строку, який пропущено;

поведінкою сторони протягом цього строку;

діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Відповідно до пункту 58.3 статті 58 ПК України податкове повідомлення-рішення надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

У статті 42 ПК України наведені такі правила листування платників податків та контролюючих органів:

42.1. Податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

42.2. Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

У разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

42.5. У разі якщо платник податків не подав заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, листування з платником податків здійснюється шляхом надіслання за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручаються платнику податків (його представнику).

У разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

На вимогу платника податків, який отримав документ в електронній формі, контролюючий орган надає такому платнику податків відповідний документ у паперовій формі протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідної вимоги (у паперовій або електронній формі) платника податків.

Слід зазначити, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду.

Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання верховенства права, а точніше, одного з його елементів - правової визначеності.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними.

Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретного органу, особи (або осіб) щодо неї.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких вона мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Право на звернення до суду з позовом виникає, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Матеріалами справи підтверджується, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення були направлені відповідачем на адресу ТДВ "Світловодське кар`єроуправління" рекомендованим листом, як це передбачено пунктами 42.2, 42.5 статті 42 ПК України.

Цей рекомендований лист 04.11.2022 року вручений за довіреністю ОСОБА_1 як особі, уповноваженій на отримання поштової кореспонденції, адресованої ТДВ "Світловодське кар`єроуправління".

Отже, установлений частиною 2 статті 122 КАС України шестимісячний строк для звернення до суду з позовом про оскарження цих податкових повідомлень-рішень розпочався 05.11.2022 року, а закінчився 05.05.2023 року.

Протягом цього строку позивач повинен був визначитися, чи звертатиметься він до суду з позовом за захистом своїх прав та інтересів, а вважаючи їх порушеними, мав би вчинити дії щодо підготовки позовної заяви та подати її до суду.

Однак з цим позовом позивач звернувся до суду лише 27.11.2023 року, тобто з пропуском установленого законом строку.

Статтею 123 КАС України передбачені наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду:

1. У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

2. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

3. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

4. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Водночас, позивач вважає поважними причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що директору ТДВ "Світловодське кар`єроуправління" ОСОБА_2 , який керує товариством з червня 2023 року, не було відомо ні про проведення камеральної перевірки, ні про прийняття оскаржуваних рішень. Про ці обставини йому стало відомо лише у жовтні 2023 року, коли товариство отримало позовну заяву Головного управління ДПС у Кіровоградській області про стягнення з нього податкового боргу (справа №340/8950/23). Також вказує про факти викрадення бухгалтерських документів товариства, про які директор ОСОБА_2 повідомляв органи поліції у липні 2023 року. Посилається також на те, що колишній директор товариства вчасно не звернувся до суду з позовом про оскарження цих податкових повідомлень-рішень через введення воєнного стану, нестабільність економічної ситуації в державі, зміни у податковому обліку та у порядку застосування штрафних санкцій.

Інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними позивач на пропозицію суду, викладену в ухвалі від 11.06.2024 року, не навів.

З цього приводу колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Зміна директора товариства, яка відбулася у червні 2023 року, не є підставою для поновлення строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень контролюючих органів, прийнятих щодо товариства під час повноважень колишнього директора.

Так само доводи позивача про несумлінність колишніх службових осіб товариства, які зволікали з пред`явленням позову, є суб`єктивними обставинами, які не доводять існування об`єктивно непереборних та нездоланних обставин, що не залежали від волевиявлення позивача та були пов`язані з дійсними істотними перешкодами/труднощами для своєчасного звернення до суду за захистом своїх прав у встановлений законом строк або у максимально короткий термін після закінчення цього строку.

Посилання позивача на введення воєнного стану в Україні суд також спростовує, оскільки позивач не обґрунтував як саме ці обставини вплинули на своєчасність звернення до суду з цим позовом.

Слід звернути увагу, що у постанові Верховного Суду в справі №500/1912/22 від 29.09.2022 зазначено, що «причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

1) це обставина або кілька обставин, що безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування».

Водночас згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №990/115/22 «запровадження на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами.

Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку.

Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку».

Доводи позивача про не направлення ТДВ "Світловодське кар`єроуправління" податкових повідомлень-рішень спростовуються наданим відповідачем витягом з Єдиного реєстру податкових повідомлень-рішень контролюючих органів, надісланих (вручених) платникам податків, та повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення.

Як наслідок, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з позовом, тож суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись 241-245, 250, 311, 316, 321, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю "Світловодське кар`єроуправління" - залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 28.06.2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 07.11.2024 та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня її прийняття шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя О.М. Лукманова

суддя Н.А. Олефіренко