Справа № 160/15712/24
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2024-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 жовтня 2024 року м. Дніпросправа № 160/15712/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Лукманової О.М., Дурасової Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.07.2024 ( суддя Серьогіна О.В.) в адміністративній справі №160/15712/24 за позовом ОСОБА_1 до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 просив визнати дії Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону щодо належного обрахування заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсі викладенні у довідці про розміри заробітної плати (грошового забезпечення), що враховуєтеся для перерахунку пенсії №14-69 вих 21 від 22.03.2024 року, яка не відображала всі складові заробітної плати за аналогічною займаною посадою на час звернення, зокрема премії (оцінювання якості їх роботи за календарний рік у межах фонду преміювання) протиправними; зобов`язати Спеціалізовану прокуратуру у сфері оборони Східного регіону здійснити належне обрахування ОСОБА_1 заробітної плати (грошового забезпечення), що враховуєтеся для перерахунку пенсії відповідно до положень частина 2 статті 81 Закону №1697-VІІ, складових заробітної плати, які відображають всі складові заробітної плати за аналогічною займаною посадою на час звернення, зокрема премії (оцінювання якості їх роботи за календарний рік у межах фонду преміювання).

Свою позицію позивач обґрунтовує тим, що 20 березня 2024 року звернувся до відповідача за довідкою про розміри заробітної плати (грошового забезпечення) для перерахунку пенсії, у зв`язку з підвищеннями, які відбулись відповідно до ст. 81 Закону України «Про прокуратуру» у січні 2022 року. Отримавши від відповідача довідку про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) від 22.03.2024 року, не погодився з її змістом, оскільки не відображала всі складові заробітної плати за аналогічною займаною посадою на час звернення, зокрема премії.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 липня 2024 року у задоволені позову відмовлено.

Позивач, не погодившись з судовим рішенням, подала апеляційну скаргу та посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

У відзиві відповідач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.

У відповіді на відзив відповідача, позивачем заперечно проти таких доводів.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходив військову службу в Збройних Силах України та був відряджений у розпорядження Генеральної прокуратури України із залишенням на військовій службі.

З липня 2005 року по 10 вересня 2020 року ОСОБА_1 проходив службу в органах прокуратури України на різних посадах, зокрема: помічника та старшого помічника військового прокурора Дніпропетровського гарнізону, заступника начальника, відділу та начальника відділу військової прокуратури сил антитерористичної операції, начальника відділу військової прокуратури об`єднаних сил.

Наказом виконувача обов`язків військового прокурора об`єднаних сил від 10.09.2020 року за № 572-к ОСОБА_1 звільнено з посади начальника відділу організації діловодства та матеріально-технічного забезпечення військової прокуратури об`єднаних сил з 10 вересня 2020 року, виключено зі списків особового складу військової прокуратури об`єднаних сил та усіх видів забезпечення.

Також ОСОБА_1 з 02.09.2019 року перебуває на обліку в територіальному органі Пенсійного фонду України та отримує пенсію за вислугу років у відповідності до вимог ст. 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року № 1697-VII.

Конституційним Судом України за результатами розгляду справи №3-209/2018 ухвалено рішення від 13 грудня 2019 року №7-р(ІІ)/2019 та визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини двадцятої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (зі змінами), яким передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України.

Так, в березні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону із заявою про отримання оновленої довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії за відповідною (прирівняною) посадою «начальник відділу».

Спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону 22.03.2024 року надано ОСОБА_1 відповідну довідку № 14-69 вих-24, згідно з якою розмір заробітної плати (грошового забезпечення) позивача станом на 01.01.2022 року становить:

- посадовий оклад 58560,00 грн;

- оклад за військовим званням 1480,00 грн;

- надбавка за вислугу років 50% - 30020,00 грн;

- надбавка за роботу з таємними документами 15% - 8784,00 грн;

- надбавка за знання та використання в роботі іноземної мови 0,00 грн;

- надбавка за почесне звання «заслужений» - 0,00 грн;

- доплата за науковий ступінь/доктора наук 0,00 грн;

- надбавка за виконання особливо важливих завдань 0,00 грн;

- премія 0,00 грн;

- матеріальні допомоги (для оздоровлення та для вирішення соціально-побутових питань ) (1/12) - 8237,00 грн. та 8237,00 грн;

- премія з нагоди державних, професійних свят 0,00 грн;

- національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації у Донецькій та Луганській областях 0,00 грн.

Всього 115318,00 грн.

Не погоджуючись із складовими заробітної плати (грошового забезпечення), що зазначені у довідці від 22.03.2024 року № 14-69 вих-24, позивач звернувся до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів виходить із наступного.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначає Закон України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697- VІІ (Закон № 1697-VІІ).

Згідно частини двадцятої статті 86 Закону № 1697-VІІ умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2019 року №7-р(ІІ)/2019 у справі № 3-209/2018 (2413/18, 2807/19) визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення частини двадцятої статті 86 Закону № 1697-VII зі змінами, яким передбачено, що умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України. Положення частини двадцятої статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Пунктом 3 установлено такий порядок виконання цього Рішення:

частина двадцята статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII зі змінами не підлягає застосуванню з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення;

частина двадцята статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII підлягає застосуванню в первинній редакції: « 20. Призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок.

Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Пенсія працюючим пенсіонерам перераховується також у зв`язку з призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років, присвоєнням почесного звання або наукового ступеня та збільшенням розміру складових його заробітної плати в порядку, передбаченому частинами другою, третьою та четвертою цієї статті, при звільненні з роботи або за кожні два відпрацьовані роки».

У Рішенні від 13.12.2019 № 7-р(ІІ)/2019 Конституційний суд України зазначив, що працівник прокуратури, який досяг передбаченого законом віку для припинення повноважень після здійснення професійної діяльності протягом визначеного строку, набуває право на отримання пенсії. Пенсійне забезпечення таких працівників здійснюється відповідно до статті 86 Закону № 1697- VII.

У пункті 2 резолютивної частини Рішення № 7-р(ІІ)/2019 визначено, що положення частини двадцятої статті 86 Закону № 1697- VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення. Таким чином, відповідні положення втратили чинність з 13.12.2019 року.

Відтак, положення частини двадцятої статті 86 Закону № 1697- VII зі змінами втратили чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення, а відтак, позивач має право на перерахунок пенсії у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам, відповідно до положень частини двадцятої статті 86 Закону № 1697- VII.

Рішенням Конституційного Суду України від 26.03.2020 № 6-р/2020 визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), окреме положення пункту 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України у частині, яка передбачає, що норми і положення статті 81 Закону № 1697- VII зі змінами застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Пунктом 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України у частині, передбачає, що норми і положення статті 81 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VІІ зі змінами застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Таким чином, застосуванню підлягає частина перша статті 81 Закону № 1697- VІІ, відповідно до якої заробітна плата прокурора регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» №1928-IX від 02.12.2021 передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури з 1 січня становить 1600 грн.

Згідно частини третьої статті 81 Закону України «Про прокуратуру» посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 15 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

З 1 січня 2021 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 1 січня 2022 року - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

З 01.01.2022 року виникла підстава для перерахунку пенсії позивача у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам, а тому позивач ОСОБА_1 мав право на отримання довідки про складові заробітної плати за нормами, чинними на 01.01.2022 за відповідною (прирівняною) посадою першого заступника керівника окружної прокуратури.

Позивач, у заяві, серед іншого вказував, що рішенням Конституційного Суду України від 26.03.2020 № 6-р/2020 у справі № 1-223/2018(2840/18) визнано неконституційним положення Бюджетного кодексу про делегування Кабінету Міністрів України права встановлювати розмір заробітної плати працівникам прокуратури у відповідності до статті 81 Закону України Про прокуратуру від 14.10.2014 № 1697-VII. Таким чином з 26.03.2020 заробітна плата прокурорів залежить від прожиткового мінімуму для працездатних осіб який встановлюється Законом України Про державний бюджет України на відповідний рік. Відповідно до ст. 7 Закону України № 3460-ІХ від 09.11.2023 «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу з розрахунку на місяць з 1 січня 2024 року становить 3098 грн.

Саме з цього розміру прожиткового мінімуму необхідно виходити при визначенні посадового окладу при видачі йому довідки для перерахунку пенсії.

При цьому абзац вищезазначеної статті, а саме: «працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури: з 1 січня 2024 року - 1600 гривень» - при видачі довідки не підлягає застосуванню оскільки він є дискримінаційним до працівників прокуратури, суперечить ст. ст. 8, 19, 22, 24, 46, 58, 64 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, та ст. 81 спеціального Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII.

Як вбачається з правовідносин, що виникли між сторонами у даній справі, позивача не влаштовують відомості вказані у довідці від 22.03.2024 року № 14-69 (складові заробітної плати, зазначені у довідці позивач вважає неповними і такими, що не відповідають вимогам Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII), а тому він звернувся до відповідача про видачу йому іншої довідки про розмір заробітної плати (грошового забезпечення), що враховується для перерахунку пенсії.

Окрім того, позивач вважає, що для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури з 01 січня 2024 року слід застосовувати прожитковий мінімум для працездатних осіб на одну особу з розрахунку на місяць 3098 грн (а не 1600 грн).

Відповідно до ст. ст. 89 і 90 Закону № 1697-VII фінансування прокуратури здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України, а також інших джерел, не заборонених законодавством, у тому числі у випадках, передбачених міжнародними договорами України або проектами міжнародної технічної допомоги, зареєстрованими в установленому порядку.

Функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності прокуратури здійснюються Офісом Генерального прокурора.

Згідно частин 1, 2 ст. 23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 ст. 22 Бюджетного кодексу України для здійснення програм та заходів, які реалізуються за рахунок коштів бюджету, бюджетні асигнування надаються розпорядникам бюджетних коштів. За обсягом наданих прав розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня.

Забезпечення функціонування системи прокуратури за змістом ст.ст. 89, 90 Закону №1697-VII та ст.ст. 23, 48 Бюджетного кодексу України передбачає визначення у державному бюджеті України видатків на фінансування прокуратури не нижче рівня, що забезпечує можливість повного і незалежного здійснення нею повноважень відповідно до закону, проте будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України.

Законом України «Про прожитковий мінімум» передбачено, що розмір прожиткового мінімуму щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», який набрав чинності з 01.01.2022 року, прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, установлено в розмірі 1600 гривень.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, теж установлено в розмірі 1600 гривень.

Положення Закону №1697-VII «Про прокуратуру» та Закону «Про Державний бюджет України на 2024 рік» в частині визначення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, які претендують на застосування до спірних правовідносин, були прийняті в різний час.

Так, Закон «Про прокуратуру», який визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України, прийнятий 14.10.2014 (набрав чинності 15.07.2015), а Закон «Про Державний бюджет України на 2022 рік» та Закон України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», положеннями якого прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1600 гривень, який застосовується для визначення посадового окладу прокурора окружної прокуратури, набрав чинності 01.01.2022 року та 01.01.2024 відповідно.

Тобто, Закон «Про Державний бюджет України на 2024 рік», яким і визначено на даний час прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гривень, набрав чинності у часі пізніше.

У Рішенні Конституційного Суду України від 18.06.2020 №5-рп(ІІ)/2020 передбачено, що до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» - «закон спеціальний має перевагу над загальним» - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» . Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

До спірних правовідносин слід застосувати положення Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гривень, а не 3028 грн (прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024, встановлений цим самим Законом), оскільки для обрахунку заробітної плати прокурора прожитковий мінімум визначений у меншому розмірі і є спеціальним, прийнятий пізніше у часі відносно Закону України «Про прокуратуру», саме яким і зроблено прив`язку до прожиткового мінімуму на відповідний рік при обрахунку посадового окладу прокурора.

Згідно з правилом конкуренції правових норм у часі має перевагу над загальним Законом України «Про прокуратуру».

Норма Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», яким і визначено прожитковий мінімум для визначення посадового окладу прокурора в розмірі 1600 гривень є діючою та не визнана неконституційною.

З 01.01.2022 року відбулось підвищення заробітної плати прокурорів.

Видана позивачу довідка про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) відображає повний розмір усіх складових заробітної плати, яка виплачувалась у відповідності до вимог законодавства, зокрема статті 81 Закону України «Про прокуратуру».

Стосовно премії як складової грошового забезпечення, що враховуєтеся для перерахунку пенсії обґрунтування наступне.

Наказом Генерального прокурора від 30.10.2020 року № 503 затверджено Тимчасове положення про систему оцінювання якості роботи прокурорів та преміювання прокурорів.

Пунктом 2 цього наказу встановлено, що преміювання прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів до їх переведення до окружних і спеціалізованих (на правах окружних) прокуратур здійснюється згідно з Положенням про преміювання працівників органів прокуратури, Національної академії прокуратури України та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 09.08.2017 року № 234, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 19.08.2017 року за № 1028/30896.

Розмір премії за результатами оцінювання якості роботи розраховується у відсотках до суми посадового окладу відповідної посади на день видання наказу згідно з пунктом 3.2 розділу 3 цього Положення з урахуванням виникнення права на заробітну плату відповідно до статті 81 Закону України «Про прокуратуру».

Крім того, оцінка якості роботи позивача не проводилася, звіт за відповідний рік ним не оформлювався та безпосереднім керівником не затверджувався, до переліку осіб, що визначені накази прокурора області про преміювання, останній не вносився, правові підстави для визначення розміру (суми) премії у довідці від 22.03.2024 року № 14-69вих-24 про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) - відсутні.

Додатково слід зазначити, премія, хоч і є складовою грошового забезпечення, проте, носить індивідуальний характер і залежить від результатів служби конкретного працівника та встановлюється, виходячи з наявного фонду грошового забезпечення, в зв`язку з чим носить тимчасовий характер.

Отже, факт встановлення премії та її розмір не є підставою для перерахунку пенсії.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.07.2024 в адміністративній справі №160/15712/24залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили 22 жовтня 2024 року та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

У зв`язку з перебуванням судді Дурасової Ю.В. у відпустці повний текст постанови підписано 06 листопада 2024 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя О.М. Лукманова

суддя Ю. В. Дурасова