Справа № 340/6763/24
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2024-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 листопада 2024 року справа № 340/6763/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Брегея Р.І., розглянувши у м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у порядку письмового провадження) адміністративний позов ОСОБА_1 до Кропивницького апеляційного суду (далі - Суд) про визнання бездіяльності протиправною і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до відповідача про визнання протиправною бездіяльності щодо видачі довідки про суддівську винагороду станом на 01 січня 2024 року з урахуванням величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 3028 грн для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці (далі - утримання).

Водночас просив суд зобов`язати Суд видати таку довідку.

Пояснив, що з 01 січня 2024 року встановили новий розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому суддівську винагороду збільшено.

Право на отримання нової довідки для перерахунку утримання пов`язує зі збільшенням розміру суддівської винагороди.

Відповідач заперечив стосовно задоволення позову, подавши відзив на нього (а.с.20-21).

Зазначив, що суддівську винагороду не збільшили, тому відсутній обов`язок видати нову довідку для перерахунку утримання.

21 жовтня 2024 року суд відкрив спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.15-16).

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про відмову у задоволенні позову з таких підстав.

Встановлені обставини і факти, що стали підставами звернення до суду.

Так, ОСОБА_1 - суддя Кропивницького апеляційного суду у відставці.

20 травня 2020 року Суд видав позивачу довідку-розрахунок про суддівську винагороду судді апеляційного суду з такою ж вислугою років станом на цю ж дату (а.с.23).

Суддівська винагорода склала 225439,50 грн.

Обчислюючи суддівську винагороду, відповідач врахував прожитковий мінімум для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, у 2102 грн.

28 серпня 2024 року Суд відмовив у складанні довідки про суддівську винагороду станом на 01 січня того ж року для перерахунку винагороди судді (а.с.12).

Позов подано до суду 18 жовтня 2024 року (а.с.13).

Юридична оцінка, встановлених судом, обставин і фактів справи.

Перш за все, приписами частини 4 статті 142 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" (далі - Закон) передбачено, що у разі зміни розміру складових суддівської винагороди судді, який працює на відповідній посаді, здійснюється перерахунок раніше призначеного щомісячного довічного грошового утримання.

Вирішуючи позов, суд має відповісти на запитання: чи збільшили суддівську винагороду судді апеляційного суду з 01 січня 2024 року?

Приписами частин 1 і 3 статті 135 Закону визначено, що суддівська винагорода регулюється цим Законом та не може визначатися іншими нормативно-правовими актами.

Базовий розмір посадового окладу судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду становить 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 01 січня календарного року.

Приписами частини 3 статті 4 Закону України "Про прожитковий мінімум" встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу, а також окремо для тих, хто відноситься до основних соціальних і демографічних груп населення, щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік.

Отже, суддівська винагорода регулюється Законом в частині кратності посадового окладу судді кількості прожиткових мінімумів для працездатних осіб і законом про Державний бюджет України на відповідний рік - в частині суми прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписами частини 1 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" (далі - Закон 2) встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2920 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: працездатних осіб - 3028 гривень; працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді, - 2102 гривні.

Проаналізувавши цю норму права, суд зробив висновок, що держава призупинила зростання суддівської винагороди, провівши градацію (поділ) прожиткового мінімуму для працездатних осіб і на прожитковий мінімум для працездатних осіб стосовно визначення посадового окладу певних соціальних груп на рівні Закону 2, який відповідно до приписів частини 1 статті 135 Закону регулює обчислення посадового окладу судді у 2024 році.

Постає запитання: чи могла держава призупинити зростання суддівської винагороди у 2024 році?

Так, 24 лютого 2022 року Президентом України прийнято Указ №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (далі - Указ).

Відповідно до пункту 1 Указу введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 07 листопада 2022 року № 757/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 06 лютого 2023 року №58/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 01 травня 2023 року №254/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 26 липня 2023 року №451/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 06 листопада 2023 року №734/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 05 лютого 2024 року №49/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 06 травня 2024 року №271/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 23 липня 2024 року №469/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 28 жовтня 2024 року №740/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 10 листопада 2024 року строком на 90 діб.

Отже, воєнний стан діє з 24 лютого 2022 року.

Зменшення витрат коштів платників податків (призупинення зростання суддівської винагороди) - зменшення витрат Державного бюджету України на оплату праці під час дії воєнного стану, що пояснюється перерозподілом коштів на потребу фінансування витрат Міністерства оборони України стосовно захисту країни від посягань агресора.

Держава під час війни виконує соціальні зобов`язання виключно з врахуванням кредитів і фінансової допомоги партнерів (Додаток №1 Закону 2).

Рішення законодавця стосовно призупинення зростання суддівської винагороди є об`єктивно необхідним для існування держави.

Сутнісний зміст припису Закону 2 узгоджуються з положеннями Основного Закону.

Так, приписами частини 2 статті 64 Конституції України встановлено, що в умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Приписами частин 1 і 4 статті 43 Основного Закону визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Отже, в умовах воєнного стану можуть встановлювати окремі обмеження конституційного права на працю.

Таке обмеження має мати строк, що не виходить за межі дії воєнного стану.

Встановлення обмеження права на працю відповідає цим вимогам, так як діє упродовж року, протягом якого законодавець щоразу продовжує строк дії воєнного стану.

Підсумовуючи, суд зробив висновок про правомірність дій відповідача.

Тому відмовляє у задоволенні позову.

У позовній заяві ОСОБА_1 посилається на правові висновки Верховного Суду, що містяться у постановах від 27 липня 2023 року (справа №240/3795/22), 30 листопада 2021 року (справа №360/503/21), 03 березня 2021 року (справа №340/1916/20), 10 листопада 2021 року (справа №400/2031/21) і інших справах, які, на його думку, доводять правильність його міркувань.

Вивчивши судові рішення касаційного суду, суд зробив висновок, що ними вирішено подібні спори за період до введення воєнного стану.

Тому касаційний суд не міг оцінювати вплив воєнного стану на спірні правовідносини.

У такому випадку у суду немає обов`язку врахувати правовий висновок Верховного Суду.

Судові витрати складаються зі сплати судового збору у сумі 1211,20 грн (а.с.1).

Суд розподіляє їх відповідно до приписів статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ