Справа № 620/17217/23
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції: Бородавкіна С.В.
Суддя-доповідач: Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2024 року Справа № 620/17217/23

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Кобаля М.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року у справі

за позовом ОСОБА_1

до Національного агентства з питань запобігання корупції

про визнання протиправної бездіяльності та

зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

1. ОСОБА_1 (далі - Позивачка) звернулася до суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Відповідач), в якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо вилучення відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Корюківка Чернігівської області;

- зобов`язати відповідача вилучити з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, відомості стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці м. Корюківка Чернігівської області.

В обґрунтування своїх вимог Позивачка зазначала, що оскільки Чернігівською митницею винесено наказ про зняття з неї дисциплінарного стягнення, відомості про неї мають бути виключені з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

При цьому, ОСОБА_1 зазначила, що наявність відкритих відомостей у Реєстрі можуть мати негативний вплив та її життя та професійну діяльність. Додатково в обґрунтування своєї правової позиції покликалась на положення статті 39 КУпАП.

2. Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року у задоволенні позову було відмовлено.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що зняття дисциплінарного стягнення не підміняє собою скасування розпорядчого документа на підставі якого таке стягнення застосоване. Зокрема, суд зазначив, що буквальне розуміння норми частини другої статті 79 Закону №889-VIII свідчить про те, що дострокове зняття дисциплінарного стягнення є заохочувальною обставиною і може застосовуватись у випадку сумлінної поведінки державного службовця та подальшого недопущення ним порушень законодавства.

Також суд визнав необґрунтованими посилання представника Позивачки на положення статті 39 КУпАП, оскільки нормами КУпАП не регулюється порядок формування та ведення Реєстру, що виключає можливість застосування їх як підставу для вилучення відомостей про особу з Реєстру.

3. Не погоджуючись з таким рішенням суду, Позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову якою позовні вимоги задовольнити повністю, зазначаючи, що до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов?язані з корупцією правопорушення вносяться та зберігаються відомості (інформація) виключно про осіб, які вважаться такими, що вчинили корупційні або пов?язані з корупцією правопорушення.

При цьому, Апелянтка посилається на ч.1 ст. 79 Закону України " Про державну службу", згідно з якою: якшо протягом року після накладення дисииплінарного стягнения до державного службовця не буде застосоване нове дисциплінарие стягнення, він вважається таким, що не мав дисниплінарного стягнення. Орім того, повторно посилається на ст. 39 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яка є подібною до викладеної вище.

Так, ОСОБА_1 стверджує, що станом на момент звернення до суду з даним позовом, вона є такою, що не мала дисциплінарного стягнення, оскільки пройшов річний строк з дня притягнення її до дисциплінарної відповідальності й, при цьому, не вчиняла протягом вказаного строку нового дисциплінарного проступку. Крім того, 13.06.2023 року Чернігівською митницею було винесено наказ про зняття з неї дисциплінарних стягнень.

У апеляційній скарзі ОСОБА_1 також наполягає на тому, що порушення її прав є очевидно непропорційними, оскільки продовження перебування інформації про неї у відповідному Реєстрі не тільки порушує приписи ст. 151 К3пП, ст. 39 КУпАП, ст. 79 Закону України "Про державну сложбу", а й порушує баланс між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів Позивачки і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

При цьому, Апелянтка, посилаючись на правові висновки Верховного Суду, викладені зокрема у справі № 913/204/18, зазначає, що суди не повинні застосовувати положення нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того, чи оскаржувались такі акти в судовому порядку та чи с вони чинними на момент розгляду справи.

З цих та інших підстав Апелянт вважає, що оскаржуване рішення суду прийнято з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи в цілому.

4. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.04.2024 та від 12.09.2024 було відкрито апеляційне провадження, установлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

5. Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів Апелянта та правильності висновків суду першої інстанції.

6. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

7. Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 займає посаду головного державного інспектора відділу аналітичної роботи управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Чернігівської митниці, є державним службовцем.

Відповідно до частини 1, пункту 5 частини 2 статті 65, пункту 2 частини 1, частини 3 статті 66, статті 77 Закону України «Про державну службу», наказом Чернігівської митниці від 17.11.2022 №5-дс до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - догану, за неналежне виконання посадових обов`язків та порушення норм законодавства у сфері запобігання та протидії корупції, а саме порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» в частині неповідомлення безпосереднього керівника про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів /т. 1 а.с. 9/.

Сторонами не заперечується, що на підставі вказаного наказу про Позивачку внесено відомості до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Враховуючи позитивні результати роботи, ініціативність і сумлінне виконання службових обов`язків, керуючись частиною 2 статті 79 Закону України «Про державну службу» та з нагоди Дня митника України, наказом Чернігівської митниці від 13.06.2023 №232-о із ОСОБА_1 знято раніше накладене стягнення, оголошене наказом від 17.11.2022 №5-дс /т.1 а.с. 10/.

У зв`язку з наведеним, Позивачка звернулась до НАЗК із заявою від 23.10.2023 про вилучення відносно неї відомостей з Реєстру / т.1 а.с. 11-15/.

Листом від 31.10.2023 Відповідач у задоволенні заяви Позивачки відмовив, у зв`язку з тим, що станом на 31.10.2023 до НАЗК не надходило розпорядчих документів або судових рішень про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення стосовно ОСОБА_1 / т.1 а.с. 16/.

8. Вважаючи вказану відмову протиправною, ОСОБА_1 звернулась до суду з цим адміністративним позовом.

9. Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про державну службу» (далі - Закон №889-VIII), «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VII (далі - Закон №1700-VII), Положення мпро Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затверджене рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 №166 ( далі - Положення).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 1 Закону №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції (частина перша статті 8 Закону №889-VIII).

Відповідно до статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

У свою чергу, положеннями пункту 1 частини першої статті 3 Закону №1700-VII передбачено, що суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі, державні службовці.

Відповідно до вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону №1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до статті 61-1 Закону №1700-VII за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

При цьому, Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику (частина перша статті 4 Закону №1700-VII).

До повноважень Національного агентства належать забезпечення ведення, зокрема, Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (пункт 9 частини першої статті 11 Закону №1700-VII).

Статтею 59 Закону №1700-VII встановлено, що відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження до Національного агентства від кадрової служби державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, а також підприємства, установи та організації завіреної в установленому порядку паперової копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

На виконання наведених вимог Закону №1700-VII рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 №166 затверджено Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Відповідно до пунктів 2, 3 Розділу І Положення реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Реєстр ведеться з метою:

1) забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення;

2) забезпечення в установленому порядку проведення спеціальної перевірки відомостей стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком;

3) аналізу відомостей про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, з метою визначення сфер державної політики та посад, пов`язаних з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, з найбільш корупційними ризиками, а також формування та реалізації державної антикорупційної політики;

4) аналізу відомостей про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Реєстратором Реєстру (далі - Реєстратор) є самостійний структурний підрозділ апарату Національного агентства, що вносить або вилучає відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної та цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень (підпункт 1 пункту 7 Розділу І Положення).

Пунктом 2 Розділу ІІ Положення установлено, що підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є, зокрема, засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Пунктом 8 Розділу ІІ Положення визначено чіткий перелік підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, який розширено тлумаченню не підлягає.

Так, підставами для вилучення відповідних відомостей є:

1) ухвала суду про скасування вироку;

2) винесення виправдувального вироку;

3) відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження;

4) скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення;

5) розпорядчий документ або судове рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення;

6) заява особи, яка з 24 лютого 2022 року до припинення або скасування воєнного стану брала безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України у складі Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань.

Висновки суду апеляційної інстанції.

10. Системний аналіз викладених правових норм дозволяє колегії суддів стверджувати, що підстави для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення є чітко визначеними Положенням та розширеному тлумаченню не підлягають.

11. При цьому, дострокове зняття дисциплінарного стягнення у зв`язку з позитивними результатами роботи, ініціативністю, сумлінним виконанням службових обов`язків та з нагоди Дня митника України до таких підстав не належить. Така підстава не є реабілітуючою.

12. Доводи ОСОБА_1 про те, що у вказаному реєстрі знаходяться відомості лише щодо осіб, які вважаються такими, що мали дисциплінарне стягнення засновані на помилковому тлумаченні законодавства.

Так, чинним законодавством України не передбачено можливості не включення таких відомостей або їх виключення з Реєстру, у зв`язку з тим, що сплив строк, встановлений статтею 79 Закону №889-VIII.

13. Крім того, посилання Апелянтки на статтю 39 КУпАП колегія судів вважає неоґрунтованим, оскільки, як правильно зазначив суд першої інстанції, положення КУпАП не встановлюють порядок ведення Реєстру та порядок внесення до нього або виключення із нього відповідних відомостей.

14. При цьому, як зазначалося апеляційним судом вище, перелік підстав для вилучення відомостей з Реєстру чітко визначений у п. 8 розділу II Положення і є вичерпним. Підстав для висновку про його невідповідність Конституції та законам України, як на тому наполягає ОСОБА_1 , судова колегія не вбачає. Крім того, законність Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення не є предметом розгляду безпосередньо цієї справи.

15. Твердження Апелянтки про те, що наявність про неї інформації у відповідному Реєстрі є непропорційним, колегія суддів до уваги не приймає, оскільки, як вбачається із зазначеного вище, правові підстави для вилучення такої інформації щодо ОСОБА_1 відсутні.

16. Аналізуючи всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів також приймає до уваги висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні у справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Відповідно до ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

17. Отже, перевіривши рішення суду першої інстанції у межах доводів апеляційної скарги, відповідно до ст. 308 КАС України, колегія суддів приходить до висновку, що судом повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відповідно до вимог ст. 242 КАС України.

18. Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

19. Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, а рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року- без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Судове рішення виготовлено 12.11.2024.

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: О.В. Карпушова

М.І. Кобаль