Справа № 320/31863/24
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2024-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Штульман І.В.

суддів: Заїки М.М.,

Черпака Ю.К.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Львівській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2024 року про повернення заяви Головного управління Державної податкової служби у Львівській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків,

В С Т А Н О В И В:

05 липня 2024 року в Київський окружний адміністративний суд, через підсистему "Електронний суд", звернулося Головне управління Державної податкової служби (далі - ГУ ДПС) у Львівській області (далі - заявник) з заявою до Фізичної особи-підприємця (далі - ФОП) ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року заяву ГУ ДПС у Львівській області до ФОП ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків залишено без руху, заявнику надано строк для усунення недоліків заяви до 08:00 год. 08 липня 2024 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року виправлено описку, допущену при виготовлені тексту ухвали Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року по справі за №320/31863/24 про залишення заяви без руху, а саме: у мотивувальній та резолютивній частинах ухвали виправлено кінцевий строк для усунення недоліків поданої заяви з "до 08:00 год. 08.07.2024р." на "до 15:00 год. 06.07.2024р.".

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2024 року заяву ГУ ДПС у Львівській області до ФОП ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, - повернуто заявнику.

Повертаючи заяву ГУ ДПС у Львівській області, суд першої інстанції виходив з того, що заявником не було усунуто виявлені судом недоліки заяви у строки, встановлені судом в ухвалі Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року про залишення без руху та передбачені частиною третьою статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України.

Не погодившись з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2024 року, посилаючись на порушенням норм процесуального права, ГУ ДПС у Львівській області (далі - апелянт) подало апеляційну скаргу про скасування зазначеної ухвали суду і направлення справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду. Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що ухвалою суду першої інстанції від 05 липня 2024 року (дата доставки до електронного кабінету заявника 05 липня 2024 року о 22:26 год.) заяву ГУ ДПС у Львівській області залишено без руху та надано строк для усунення недоліків до 08 год 00 хв 08 липня 2024 року. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду про виправлення описки від 05 липня 2024 року вирішено «Виправити описку, допущену при виготовлені тексту ухвали суду від 05.07.2024р. по справі №320/31863/24, а саме: у мотивувальній та резолютивній частинах ухвали виправити кінцевий строк для усунення недоліків поданої заяви з "до 08:00 год. 08.07.2024р." на "до 15:00 год. 06.07.2024р."». Дана ухвала суду першої інстанції доставлена до електронного кабінету заявника 06 липня 2024 року о 12 год 05 хв. (вихідний день). У зв`язку з тим, що ухвали Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року про залишення без руху для усунення недоліків скерована у вихідний день, ГУ ДПС у Львівській області не видалось за можливе своєчасно усунути виявлені судом недоліки. На думку апелянта, дії Київського окружного адміністративного суду суперечать пункту 2 Розділу IV Порядку застосування адміністративного арешту майна платника податків та частині другій статті 269, статті 270, частині другій статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, так як строк на усунення недоліків не мав включати вихідні та святкові дні, проте судом першої інстанції не було враховано дані вимоги норм права під час повернення заяви ГУ ДПС у Львівській області.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу не подано.

Відповідно до частини першої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.

За приписами частини другої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України, у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.

Згідно частини четвертої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.

Пунктом 1 статті 6 ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.

Разом з тим, протягом визначеного частиною першою статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України тридцятиденного строку суд не має можливості розглянути наявний спір з огляду на необхідність з`ясування додаткових обставин та дослідження матеріалів справи.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк - до 07 листопада 2024 року.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2024 року про повернення заяви, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду приходить до слідуючого.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно частини другої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити: 1) найменування адміністративного суду; 2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника; 3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті; 4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника; 5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються; 6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

У разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Відповідно до частини третьої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Зі змісту частини третьої статті 383 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що встановлення граничного строку на усунення недоліків є диспозитивним правом суду, але не може перевищувати 24 годин.

Як вбачається з матеріалів справи, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року заяву ГУ ДПС у Львівській області до ФОП ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків заяви до 08:00 год. 08 липня 2024 року. Вказана ухвала суддею не підписана (а.с.6-9)

Згідно із пунктом 2 частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно бази Діловодства спеціалізованого суду ГУ ДПС у Львівській області отримано ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року в електронному кабінеті 05 липня 2024 року о 22 год 49 хв, тобто у розумінні частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України 08 липня 2024 року.

З аналізу вищезазначених норм права вбачається, що ГУ ДПС у Львівській області ухвалу суду першої інстанції від 05 липня 2024 року про залишення заяви без руху отримало 08 липня 2024 року.

Тобто, ГУ ДПС у Львівській області могло розпочати усувати недоліки заяви, зазначені в ухвалі Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року не раніше 08 години ранку 08 липня 2024 року - першого робочого дня після отримання ним ухвали про залишення без руху.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року виправлено описку, допущену при виготовлені тексту ухвали Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року по справі за №320/31863/24 про залишення заяви без руху, а саме: у мотивувальній та резолютивній частинах ухвали виправлено кінцевий строк для усунення недоліків поданої заяви з "до 08:00 год. 08.07.2024р." на "до 15:00 год. 06.07.2024р.". Згідно бази Діловодства спеціалізованого суду ГУ ДПС у Львівській області другу ухвалу суду від 05 липня 2024 року (про виправлення описки в судовому рішенні) в електронному кабінеті отримано 06 липня 2024 року о 12 год 40 хв, тобто у розумінні частини шостої статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України 08 липня 2024 року.

В матеріалах справи міститься роздруківка про направлення секретарем судового засідання Гейко Н.Є. ухвали Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року про виправлення описки на електронну адресу ГУ ДПС у Львівській області 06 липня 2024 року о 09 год 57 хв (а.с.17). Даний документ не підписано секретарем судового засідання Гейко Н.Є .

Суд апеляційної інстанції зазначає, що надіславши в «Електронний кабінет» та на електронну адресу ГУ ДПС у Львівській області 06 липня 2024 року, тобто в суботу (вихідний день), другу ухвалу суду першої інстанції від 05 липня 2024 року, суд першої інстанції позбавив заявника будь-якої можливості усунути у зазначений ним строк недоліки, які зазначені в першій ухвалі Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року про залишення без руху заяви ГУ ДПС у Львівській області до ФОП ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2024 року заяву ГУ ДПС у Львівській області до ФОП ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, - повернуто заявнику.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду зазначає, що буквальне тлумачення процесуального закону та формальність застосованого судом першої інстанції підходу при встановленні заявнику строку для усунення недоліків заяви (повідомлення про зміну строку для усунення недоліків у вихідний день на менший термін) призвело до постановлення незаконної ухвали про заяви без руху, яку неможливо було виконати в установлений судом термін, що перешкодило подальшому провадженню у справі. Така помилка може бути виправлена шляхом продовження розгляду справи судом першої інстанції зі стадії вирішення питання про відкриття провадження.

Колегією суддів Шостого апеляційного адміністративного суду досліджено матеріали справи та встановлено, що ухвала Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року про залишення без руху заяви ГУ ДПС у Львівській області до ФОП ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, в паперовому вигляді не підписана суддею Марич Є.В. (а.с. 9).

Судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у судовому рішенні є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду. Такі повноваження суду апеляційної інстанції закріплені у пункті 5 частини третьої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду наголошує, що застосовуючи процесуальні норми суд має керуватися принципом розумності відповідно до якого застосування цих норм має бути спрямованим на досягнення легітимної мети, уникаючи надмірного формалізму, що може порушувати право особи на доступ до суду.

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях зауважував про різницю між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Виходячи із вищевикладеного, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, що станом на 06 липня 2024 року не було підстав для повернення заяви ГУ ДПС у Львівській області.

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що ухвала Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2024 року про повернення заяви ГУ ДПС у Львівській області постановлена з порушення норм процесуального права, а тому вказану ухвалу суду першої інстанції належить скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Апеляційна скарга заявника Головного управління Державної податкової служби у Львівській області підлягає задоволенню, ухвала Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2024 року про повернення заяви підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції, оскільки прийнята з порушенням норм процесуального права.

Керуючись статтями 283, 310, 315, 317, 320, 321, 322, 325, 328, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Львівській області - задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06 липня 2024 року про повернення заяви Головного управління Державної податкової служби у Львівській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - скасувати, а справу направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про відкриття провадження.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: М.М. Заїка

Ю.К. Черпак