Справа № 285/1693/24
Суддя: Сторчак В. Ю.
Дата ухвалення: 2024-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/1693/24

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Коцюба О.М.

Суддя-доповідач - Сторчак В. Ю.

11 листопада 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Сторчака В. Ю.

суддів: Мацького Є.М. Граб Л.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 05 липня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про скасування постанови №06/04/2024/пн від 13.03.2024 року про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про скасування постанови №06/04/2024/пн від 13.03.2024 року про накладення адміністративного стягнення.

Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 05 липня 2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про скасування постанови № 06/04/2024/пн від 13.03.2024 року про накладення адміністративного стягнення задоволено.

Скасовано постанову заступника начальника управління - начальника відділу організаційної роботи Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області №06/04/2024/пнвід 13.03.2024 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП у розмірі 1700,00 грн. Провадження у справі закрито.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 03.03.2024 року постановою заступника начальника управління - начальника відділу організаційної роботи Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області Давидюка С.В., ОСОБА_1 було притягнуто до відповідальності за ч. 1 ст. 16414КУпАП та накладено штраф у розмірі 1700 грн.

Зокрема, як вбачається зі спірної постанови, позивач допустила порушення законодавства про закупівлю, зокрема в частині визначення предмету закупівлі під час здійснення закупівлі за період з 18.11.2022 року та на момент виявлення порушення - 20.12.2023 року по об`єкту Поточний ремонт будівлі тиру для улаштування найпростішого укриття на території Гімназії №5 Новоград-Волинської міської ради Житомирської області по вул. І. Франка, 30 ідентифікатор закупівлі ID:UA-2022-11-21-014307-а, чим порушила вимоги п. 22 ч. 1 ст.1 Закону України Про публічні закупівлі та п. 15 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

ОСОБА_1 вважаючи постанову незаконною звернулась до суду з даним позовом та просила її скасувати, а провадження у справі закрити.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обгрунтованості вимог позивача, відтак і наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору та, відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача.

Відповідно до ч.2 ст.121 Бюджетного кодексу України порушення бюджетного законодавства, вчинене розпорядником чи одержувачем бюджетних коштів, може бути підставою для притягнення до відповідальності згідно з законами України його керівника чи інших відповідальних посадових осіб, залежно від характеру вчинених ними діянь.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері виконання Державного та місцевих бюджетів.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається в порушенні бюджетного законодавства, а саме: нецільове використання бюджетних коштів. Об`єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), його шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діянням і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

Суб`єкт адміністративного проступку - спеціальний (посадові особи - розпорядники бюджетних коштів).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так й у формі необережності.

Відповідно до п. 5 Порядку № 228, затвердженого Постановою КМ України від 28.02.2002 року, установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених та погоджених у випадках, передбачених цим Порядком, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду, а закладам фахової передвищої та вищої освіти, науковим установам та закладам охорони здоров`я також за наявності затверджених та погоджених у випадках, передбачених цим Порядком, планів використання бюджетних коштів і помісячних планів використання бюджетних коштів.

Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі).

Як встановлено судом першої інстанції, кошторисна документація виготовлялася ФОП Шавловським ремонт та облаштування споруд цивільного захисту Поточний ремонт будівлі тиру для улаштування найпростішого укриття на території Гімназії №5 Новоград-Волинської міської ради Житомирської області.

Разом з тим, відповідачем не надано належних доказів того, що відбулось капітальне будівництво, зокрема відбулась заміна та модернізація конструктивних елементів тиру.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62Конституції України презумпції невинуватості.

Отже, оскільки судовим розглядом справи доведено відсутність доказів того, що відбувся капітальний ремонт приміщення тиру, а не поточний, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що то у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

Положеннями ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Щодо наданого рішення Житомирського окружного суду № 240/4253/24 від 06.06.2024 року суд першої інстанції вірно вказав, що воно не підтверджує та не спростовує вину ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, оскільки відмова позивачу Гімназії № 5 Звягельської міської ради у задоволенні позовних вимог до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області щодо визнання протиправним та скасування вимоги і розпорядження відбулось з підстав відсутності імперативного характеру такого розпорядження для позивача та не створює правових наслідків для нього.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення - закриттю.

Враховуючи встановлені у справі обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог. При вирішенні даного публічно-правового спору, суд правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку і, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Щодо інших доводів скаржників, колегія суддів зазначає, що у рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії», заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 05 липня 2024 року, в межах доводів апеляційної скарги відповідача відповідає.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Апеляційний суд вважає, що Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області не допустив неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення, внаслідок чого апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 05 липня 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Сторчак В. Ю.

Судді Мацький Є.М. Граб Л.С.