Справа № 480/7684/24
Суддя: І.Г. Шевченко
Дата ухвалення: 2024-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

"12" листопада 2024 р. Справа № 480/7684/24

Сумський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Шевченко І.Г., розглянувши у приміщенні суду матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, в якій просить:

1) визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області щодо відмови у нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000 грн. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» від 14.07.2021 №713;

2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Сумській області здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000 грн. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб від 14.07.2021 №713» з 01.07.2021 року.

Ухвалою суду від 30.08.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. Крім того, цією ухвалою у відповідача було витребувано додаткові докази у справі, у зв`язку з не наданням яких такі докази було витребувано ухвалою суду від 20.09.2024 повторно та на виконання вимог якої такі докази було надано.

Поряд з цим, після відкриття провадження у справі, судом було встановлено, що позовну заяву було подано без додержання вимог ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, тому ухвалою суду від 31.10.2024 позовну заяву на підставі ч.13 ст.171 КАС України залишено без руху та встановлено позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку на звернення з позовом до суду із зазначенням у ній підстав та наданням доказів поважності його пропуску в частині вимог, що стосуються періоду з 01.07.2021 по 28.02.2024 включно.

У порядку усунення недоліків позовної заяви позивач подав заяву, в якій просив визнати поважними причини пропуску строку ним подання позовної заяви та поновити такий строк (а.с.37-39), вмотивовану тим, що до квітня 2022 року на виконання постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» від 14.07.2021 №713 до основної суми пенсії йому здійснювалася доплата в розмірі 2000 грн.

Після перерахунку пенсії на підставі оновленої довідки на виконання рішення суду позивач почав отримувати збільшену пенсію, та думав, що до його пенсії здійснювалася доплат в розмірі 2000 грн., передбачена постановою КМУ №713 від 14.07.2021 року.

Збільшену пенсію почав отримувати в період повномасштабного наступу російської федерації на територію України. У той час частина Сумської області була окупованою, державні органи, в тому числі і відділення пенсійного фонду, частково не працювали. Він збирався сходити до відділення пенсійного фонду, щоб дізнатися розрахунок пенсії, однак не зміг туди потрапити, так як була повітряна тривога і відділення було зачинено.

Далі вже у жовтні 2023 року позивач від своїх колишніх колег дізнався про те, що після перерахунку пенсії на підставі оновленої довідки про грошове забезпечення ГУ ПФУ в Сумській області не здійснює доплату 2000 грн. згідно постанови КМУ №713 від 14.07.2021 року, у зв`язку з чим звернувся до відповідача з відповідною заявою, однак, отримав відмову у виплаті щомісячної доплати.

Далі у зв`язку із загостренням ситуації на території Сумської області у зв`язку із військовою агресією росії проти України, частими вимкненнями світла, постійними тривогами, які тривають у деяких випадках більше доби, не зміг відразу звернутися до ГУ ПФУ в Сумській області з відповідною заявою про захист свої прав.

Наголосив, що особисто для позивача запровадження на території України військового стану, ведення активних бойових дій на території прикордоння Сумської області, є поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовною заявою.

Перевіривши матеріали справи, а також оцінюючи доводи заяви позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Також, відповідно до п.8 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Тобто суд, який вирішує публічно-правовий спір, повинен перевірити коли дізнався позивач про порушення своїх прав чи повинен був дізнатися, чи не пропущено позивачем встановлений строк звернення до суду, якщо так, то чи є в матеріалах позову докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

У заяві в порядку усунення недоліків щодо обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду в частині вимог з 01.07.2021 по 28.02.2024 позивач посилається на те, що до квітня 2022 року отримував спірну доплату у розмірі 2000грн., а після перерахунку на виконання рішення суду у квітні 2022 року доплата йому не нараховувалася та не виплачувалася, у зв`язку з чим він звернувся до відповідача із відповідною заявою від 11.10.2023. Вказує, що до жовтня 2023 року не міг звернутися до відповідача із заявою, оскільки йому перешкоджали загострення ситуації в Сумській області у зв`язку з повномасштабним вторгненням росії в Україну, часті вимкнення світла та постійні тривалі повітряні тривоги.

Оцінюючи вказані доводи, суд вказує наступне.

При визначенні початку строку для звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 14.02.2019 у справі №805/3881/18-а.

Під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття ж повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Грошове забезпечення є щомісячною виплатою, її розмір щомісяця відомий особі, яка її отримує, та отримуючи її у неналежному на думку особи розмірі вона має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про складові виплати, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання виплати особою вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання виплати, демонструючи свою необізнаність щодо причин визначення спірного розміру виплати звернулась до вповноваженої особи із заявою про надання відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від такого органу відповіді на подану заяву.

Аналогічного висновку дійшла Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Верховного Суду у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19.

Позивач у заяві не заперечує, що був обізнаний про те, що нарахування та виплата йому спірної доплати було припинено з квітня 2022 року - після перерахунку на виконання рішення суду, а із заявою про причини не нарахування та не виплати йому такої доплати позивач звернувся до відповідача у жовтні 2023 року. Обґрунтовує такий проміжок часу між тим, коли дізнався про порушені права та тим, коди звернувся до відповідача із заявою, введенням воєнного стану, частими довготривалими тривогами та відключеннями світла.

При цьому, судом встановлено, що відповідь на заяву відповідача датується 30.10.2023 (а.с.13), а з цим позовом до суду позивач звернувся лише 29.08.2024.

Дійсно, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався та Указом Президента України №4024-ІХ від 29.10.2024 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 10 листопада 2024 року строком на 90 діб. Тобто, введений воєнний стан триває станом і на сьогодні.

Суд погоджується, що введення воєнного стану, безумовно, є поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки впливає на життєдіяльність в державі в цілому.

При цьому Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 вказав, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий, причинний зв`язок та поновлення строку на подання позовної заяви до суду у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку, щодо того, яким саме чином запроваджені обмеження перешкоджали своєчасно звернутися з позовом до суду.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеними у постановах від 22 вересня 2022 року у справі №140/13772/21, від 09 лютого 2023 року у справі №240/44132/21.

Натомість позивач не надає відповідні докази на підтвердження того, яким саме чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на пропуск строку на подання позову саме у цій справі.

Наведене свідчить про відсутність в суду підстав вважати, що позивач без зайвих зволікань, в розумний строк, демонструючи свою зацікавленість з цього питання звернувся до відповідача із відповідною заявою, а в подальшому - до суду.

Отримання позивачем від відповідача відповіді на наведену заяву не змінює момент, з якого особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру грошового забезпечення тощо.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання про це дізнатися не можуть розглядатися як поважна причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки є результатом суб`єктивних дій самого позивача, а не об`єктивно існуючими обставинами, що перешкоджають їй вчасно реалізувати своє право на судовий захист.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27.01.2020 у справі № 420/3001/19, від 25.02.2020 у справі №360/1870/19.

При цьому суд враховує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Доказів, на підтвердження доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій, у тому числі засобами електронного зв`язку, щодо звернення до відповідача, а також щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не надано.

Таким чином, суд дійшов висновку, що доводи викладені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду в частині вимог, що стосуються періоду з 01.07.2021 по 28.02.2024, є необґрунтованими та не приймаються судом до уваги, а тому у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду слід відмовити.

Відповідно до ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно п.8 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З урахуванням наведеного вище, вбачається необхідним позовну заяву про визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області щодо відмови у нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000 грн. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» від 14.07.2021 №713 та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000 грн. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб від 14.07.2021 №713» в частині вимог з 01.07.2021 по 28.02.2024 включно - повернути позивачу.

Керуючись ст.ст. 240, 248, 293, 295, пп.15.5 Розділу VІІ "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області щодо відмови у нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000 грн. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» від 14.07.2021 №713 та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії у розмірі 2000 грн. відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб від 14.07.2021 №713» в частині вимог з 01.07.2021 по 28.02.2024 включно - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання ухвали.

Суддя І.Г. Шевченко