Справа № 440/4987/24
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2024-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 р. Справа № 440/4987/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Кононенко З.О. , Мінаєвої О.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.08.2024, головуючий суддя І інстанції: Г.В. Костенко, м. Полтава по справі № 440/4987/24

за позовом Дочірнього підприємства "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк"

до Головного управління ДПС у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Дочірнє підприємство "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №5 від 19.07.2023, що винесене Головним управлінням ДПС у Полтавській області.

В обґрунтування позову зазначив, що уповноважений представник ДП "ТД "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" при проведенні перевірок не був присутній, зі змістом актів, податкового повідомлення-рішення, та інших документів, що стали підставою для прийняття спірного рішення не ознайомлений.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 14.08.2024 року адміністративний позов Дочірнього підприємства "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області №5 від 19.07.2023.

Стягнуто на користь Дочірнього підприємства "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області частину витрат зі сплати судового збору у загальній сумі 3028,00 (три тисяч двадцять вісім гривень)

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що для проведення фактичної перевірки була отримана з баз даних ІКС «Податковий блок» почекова інформація, яка надходить на сервер ДПС по дротовим та/(або) бездротовим каналам зв`язку безпосередньо від реєстраторів розрахункових операцій (РРО) фіскальні номери , , що зареєстровані та використовувалися ДП «ТД «МАЯК» ТОВ «АГРОФІРМА «МАЯК» за адресою: Полтавська область, м. Полтава, вул. Раїси Кириченко, 84, магазин «Рідне село» (Додаток 1 витяг почекової інформації за період з 19.01.2022 по 12.04.2023 включно; Додаток 2 витяг почекової інформації за період з 12.01.2022 по 02.05.2023 включно).

На підставі зазначеної інформації, встановлено факти порушення: п. 1, 2 ст. 3 ЗУ № 265/95-ВР, а саме: проведення розрахункових операцій через РРО з формуванням та видачею фіскальних чеків без зазначення реквізитів марок акцизного податку встановленого зразка та п. 11 ст. 3 ЗУ №265/95-ВР, а саме: проведення розрахункових операцій через РРО з формуванням та видачею фіскальних чеків без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Обов`язкові реквізити фіскального чека визначені п. 2 розд. II Положення №13. При цьому у фіскальному чеку зазначаються обов`язкові реквізити, зокрема: код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9).

Відповідальність за порушення п. 11 ст. 3 ЗУ № 265/95-ВР передбачена п. 7 ст. 17 ЗУ № 265/95-ВР: за порушення вимог ЗУ № 265/95-ВР до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Так, за результатами фактичної перевірки ДП «ТД «МАЯК» ТОВ «АГРОФІРМА «МАЯК» за адресою фактичного провадження діяльності: Полтавська область, м. Полтава, вул. Раїси Кириченко, 84, магазин «Рідне село» встановлено наступне.

Суб`єкт господарювання не забезпечив проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій (РРО) для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД, а саме: згідно чеку РРО (фіскальний номер РРО: ) № 265535 від 06.01.2022 об 17:27:12 реалізовано 1 пляшку 0,5 л. пива «Балтика Грей» по ціні 27,40 грн без зазначення коду товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД. Тим самим, ДП «ТД «МАЯК» ТОВ «АГРОФІРМА «МАЯК» порушено п. 11 ст. 3 ЗУ № 265/95-ВР.

Також, згідно електронних копій розрахункових документів, що надходять до ДПС України по дротових або бездротових каналах зв`язку, перевіркою встановлено: проведення розрахункових операцій на повну суму покупки через РРО (фіскальний номер РРО: , використовується в магазині «Рідне село» ДП «ТД «МАЯК» ТОВ «АГРОФІРМА «МАЯК» за адресою: Полтавська область, м. Полтава, вул. Раїси Кириченко, 84 з 07.06.2019 по день закінчення фактичної перевірки) зі створенням у паперовій та/або електронній формі та надання особам, які отримують товар розрахункових документів невстановленої форми та змісту на повну суму проведених операцій на загальну суму 15865,80 грн, з них підакцизні товари на загальну суму 9686,99 грн, а саме: фіскальні чеки не містять обов`язкового реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серії та номеру);

проведення розорахункових операцій на повну суму покупки через РРО (фіскальний номер РРО: , використовується в магазині «Рідне село» ДП «ТД «МАЯК» ТОВ «АГРОФІРМА «МАЯК» за адресою: Полтавська область, м. Полтава, вул. Раїси Кириченко, 84 з 15.07.2019 по день закінчення фактичної перевірки) зі створенням у паперовій та/або електронній формі та надання особам, які отримують товар розрахункових документів невстановленої форми та змісту на повну суму проведених операцій на загальну суму 12396,40 грн, з них підакцизні товари на загальну суму 9343,09 грн, а саме: фіскальні чеки не містять обов`язкового реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серії та номеру).

Відповідно, в магазині «Рідне село» ДП «ТД «МАЯК» ТОВ «АГРОФІРМА «МАЯК» за адресою м. Полтавська область, м. Полтава, вул. Раїси Кириченко, 84 в період з 01.01.2022 по день закінчення перевірки видано розрахункових документів невстановленої форми та змісту на загальну суму вартості товарів 28262,20 грн, з них вартість підакцизних товарів становить 19030,08 гривень.

Апелянт зауважив, що система зберігання і збору даних РРО забезпечує збір та внесення даних РРО у бази даних системи обліку даних РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, перевірку цілісності і незмінності даних та ідентифікацію РРО засобами національної системи масових електронних платежів.

Таким чином, дані РРО, на які посилається контролюючий орган у фіскальних чеках, внесені у бази даних системи обліку даних РРО у такому вигляді, в якому дані сформовані в РРО, є цілісними та незмінними, а тому доводи платника про недоведеність факту реалізації алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка є неспроможними

Отже, є не доведеним допущення податковим органом порушення норм закону та процедури, або вихід за межі наявних повноважень, що призвело до незаконності висновків перевірки.

Доводи про неможливість проведення фактичної перевірки за минулий період спростовується вимогами п. 102 ст. 102 ПК України, відповідно до яких у разі виявлення за результатами перевірки порушень інших вимог податкового законодавства, безпосередньо не пов`язаних з декларуванням податкових зобов`язань платником податків, а також порушень вимог іншого, крім податкового законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючи органи, контролюючий орган, крім випадків, визначених п. 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму штрафних санкцій (фінансових санкцій, штрафів) платника податків не пізніше 1095 дня з дня вчинення відповідного правопорушення.

Окрім того, апелянт зауважив, що ДП «ТД «МАЯК» ТОВ «АГРОФІРМА «МАЯК» звернулося з позовною заявою до Полтавського окружного адміністративного суду з пропуском строку, визначеного законодавством, а тому позов підлягає залишенню без розгляду.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому він, наполягаючи на законності та обгрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ДП "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" зареєстровано в якості юридичної особи, /т. 1 а.с. 13/.

ГУ ДПС у Полтавській області відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75, пп. 80.2.2, пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80, п. 82.3 ст. 82 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (зі змінами та доповненнями, далі ПК України), на підставі наказу ГУ ДПС у Полтавській області від 12.05.2023 № 1251-П та направлень від 12.05.2023 № 2217 та № 2218 з метою контролю щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками проведено фактичну перевірку ДП «ТД "МАЯК" ТОВ "АГРОФІРМА "МАЯК" тривалістю 10 діб за місцем фактичного провадження діяльності за адресою: Полтавська область, м. Полтава, вул.Раїси Кириченко, 84, магазин "Рідне село", результати якої оформлено актом від 24.05.2023 №5521/16/31/РРО/37301974, згідно висновку якого встановлено порушення вимог:

пп. 1, 2 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР від 06.07.1995 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (зі змінами та доповненнями, далі ЗУ № 265/95-ВР), а саме: "не забезпечено проведення розрахункових операцій на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи РРО або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу ПРРО зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій";

п. 11 ст. 3 ЗУ № 265/95-ВР "не забезпечено проведення розрахункової операції через РРО та/або ПРРО для підакцизних товарів з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями".

За наслідками проведеної перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення №5 від 19 липня 2023 року, яким до ДП "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" застосовано штрафні санкції у сумі 47493,00 грн /т. 1 а.с. 51/.

Не погодившись із зазначеним податковим повідомленням-рішенням, позивач оскаржив його до суду.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Полтавській області №5 від 19.07.2023 є необґрунтованими, а тому протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пункту 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Також, підпунктом 62.1.3 пункту 62.1 статті 62 ПК України, визначено, що податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Абзацом 1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, встановлено право контролюючих органів на проведення камеральних, документальних (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичних перевірок.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (підпункт 75.1.3 пункт 75.1 статті 75 ПК України).

Особливості проведення фактичної перевірки визначено статтею 80 ПК України.

Так, фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи) (пункт 80.1 статті 80 ПК України).

Підстави проведення фактичної перевірки регламентовано статтею 80 Податкового кодексу України, відповідно до пункту 80.2 якої фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав:

- у разі коли за результатами перевірок інших платників податків виявлено факти, які свідчать про можливі порушення платником податків законодавства щодо виробництва та обігу підакцизних товарів, здійснення платником податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, та виникає необхідність перевірки таких фактів (підпункт 80.2.1 пункту 80.2 статті 80);

- у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів (підпункт 80.2.2 пункту 80.2 статті 80);

- письмового звернення покупця (споживача), оформленого відповідно до закону, про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій, касових операцій, патентування або ліцензування (підпункт 80.2.3 пункту 80.2 статті 80);

- неподання суб`єктом господарювання в установлений законом строк обов`язкової звітності про використання реєстраторів розрахункових операцій, розрахункових книжок та книг обліку розрахункових операцій, подання їх із нульовими показниками (підпункт 80.2.4 пункту 80.2 статті 80);

- у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального (підпункт 80.2.5 пункту 80.2 статті 80);

- у разі виявлення за результатами попередньої перевірки порушення законодавства з питань, визначених у пункті 75.1.3 (щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (підпункт 80.2.6 пункту 80.2 статті 80);

- у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про використання праці найманих осіб без належного оформлення трудових відносин та виплати роботодавцями доходів у вигляді заробітної плати без сплати податків до бюджету, а також здійснення фізичною особою підприємницької діяльності без державної реєстрації (підпункт 80.2.7 пункту 80.2 статті 80).

Відповідно до п. 81.1 статті 81 Податкового кодексу України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів: направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи-платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу; копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи-платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу; службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Як зазначено у пункті 86.1 статті 86 Податкового кодексу України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України встановлено, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником) протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень (за результатами фактичної перевірки з дня реєстрації (надходження) акта такої перевірки до контролюючого органу за основним місцем обліку платника податків), а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Відповідно до статті 2 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (із змінами та доповненнями) розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій або в електронній формі, створений в паперовій та/або електронній формі у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Згідно статті 8 Закону №265 форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок звітності, пов`язаної із застосуванням РРО та/або ПРРО чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Колегія суддів зазначає, що основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами та пальним, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального на території України, визначає Закон України від 19.12.1995 № 481/95-ВР "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів".

Відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 11 Закону №481/95, алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

За приписами підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 ПК України марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Згідно із підпунктом 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

За правилами пункту 226.1 статті 226 ПК України у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів (пункт 226.2 статті 226 ПК України).

Вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої, тютюнові вироби та рідини, що використовуються в електронних сигаретах, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари (пункт 226.9 статті 226 Податкового кодексу України).

Згідно з частиною першою статті 17 Закону №481/95, за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пальним та зберігання пального посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

Механізм застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону №481/95, визначається Порядком застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального", який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 02.06.2003 №790 (далі - Порядок № 790).

Пунктами 2 і 3 зазначеного Порядку встановлено, що за порушення, передбачені статтею 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального", застосовуються фінансові санкції.

До суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва), винних у вчиненні порушень, застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у розмірах, передбачених Законом №481/95.

Відповідно до пункту 5 вищевказаного Порядку підставою для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій є:

- акт перевірки додержання суб`єктом господарювання (у тому числі іноземним суб`єктом господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) встановлених законодавством вимог, обов`язкових для виконання під час здійснення оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним, складений органом, що видав ліцензію, у якому зазначається зміст порушення і конкретні порушені норми законодавства;

- результати проведення органом, який видав ліцензію, іншими органами виконавчої влади в межах їх компетенції перевірок суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво), пов`язаної з виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального;

- матеріали правоохоронних, податкових та інших органів виконавчої влади щодо недотримання суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) вимог законодавчих та інших нормативно-правових актів про виробництво та обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального.

Згідно з пунктом 83.1 статті 83 Податкового кодексу України, для посадових осіб контролюючих органів під час проведення перевірок підставами для висновків є: документи, визначені цим Кодексом; податкова інформація; експертні висновки, надані відповідно до статті 84 цього Кодексу та інших законів України; судові рішення; податкові консультації, інші матеріали, отримані в порядку та у спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами, контроль за дотриманням яких покладений на контролюючі органи; мультимедійна інформація (фото, відео-, звукозапис), отримана (виготовлена) контролюючими органами.

Відповідно до підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 Податкового кодексу України, для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація: про застосування реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій, у тому числі електронні копії розрахункових документів та фіскальних звітних чеків, поданих до контролюючих органів. Для цілей цього підпункту терміни вживаються у значеннях, наведених у Законі України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Предметом спірних правовідносин є податкове повідомлення-рішення №5 від 19.07.2023, що винесене Головним управлінням ДПС у Полтавській області.

В обґрунтування позову позивач зауважив про порушення контролюючим органом порядку проведення перевірки, за результатами проведення якої прийнято спірне податкове повідомлення-рішення: відсутні підстави для призначення перевірки; перевірку проведено за відсутності уповноваженого представника позивача; жодних документів щодо проведеної перевірки підприємство не отримувало; податкове повідомлення-рішення підприємству не надсилалось. Також позивач зазначив, що порушення, встановлені в ході проведення перевірки, не підтверджені жодними доказами.

Надаючи правову оцінку порядку та підставам проведення фактичної перевірки, колегія суддів зазначає про наступне.

Окремою підставою, з якою законодавець пов`язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки, згідно положень підпункту 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України, є також наявність та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах і пального, та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками, та/або масовими витратомірами.

Так, судовим розглядом встановлено, що ГУ ДПС у Полтавській області прийнято наказ від 12.05.2023 № 1251-П з метою контролю за дотриманням норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75, пп. 80.2.2, пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80, п. 82.3 ст. 82 ПК України.

Відповідно до доповідної записки відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Полтавській області від 08.05.2023 № 2533/16-31-07-05-01 у зв`язку з надходженням доручення департаменту податкового аудиту Державної податкової служби України (лист від 02.05.2023 № 9649/7/99-00-07-04-02-07) щодо проведення детального аналізу, фактичних перевірок господарських об`єктів мережі "Рідне село" та з метою контролю щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками управлінням податкового аудиту проведено аналіз господарської діяльності платника податків, ДП "ТД "МАЯК" ТОВ "АГРОФІРМА "МАЯК", за результатами якого встановлено підстави для проведення перевірки згідно пп. 80.2.2, 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України.

Таким чином, як правильно зазначив суд першої інстанції, у ГУ ДПС у Полтавській області були достатні підстави для призначення фактичної перевірки підприємства позивача.

На противагу доводам представника позивача щодо відсутності уповноваженого представника ДП "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" під час проведення перевірок, судова колегія зазначає, що перевірку магазину "Рідне село" (м. Полтава, вул. Раїси Кириченко, 84), здійснено в присутності уповноваженого представника суб`єкта господарювання-продавця ОСОБА_1 та директора ОСОБА_2 .

В ході перевірки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовилися від підпису в акті фактичної перевірки, про що складено акт відмови від підписання (ознайомлення) акта про результати фактичної перевірки від 24.05.2023 №262/16-31-07-05 /т. 1 а.с. 154 зворотній бік сторінки/. Також ОСОБА_2 було пред`явлено службове посвідчення, направлення №2217 та № 2218 від 12.05.2023 на проведення перевірки та вручено копію наказу від 12.05.2023 №1251-П про проведення фактичної перевірки на підтвердження чого ОСОБА_2 зробила відповідний підпис на направленнях № 2217 та № 2218 від 12.05.2023 /т. 1 а.с. 164/.

Отже, перевірку магазину "Рідне село" (м. Полтава, вул. Раїси Кириченко, 84) здійснено в присутності уповноважених представників суб`єкта господарювання - продавця ОСОБА_1 та директора ОСОБА_2 . В ході перевірки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовилися від підпису в акті фактичної перевірки, про що складено акт відмови від підписання (ознайомлення) акта про результати фактичної перевірки від 24.05.2023 №262/16-31-07-05 /т. 1 а.с. 154 зворотній бік сторінки/.

Щодо доводів позивача про ненадіслання відповідачем ДП "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" матеріалів перевірок та податкового повідомлення-рішення, колегія суддів зазначає наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що акт фактичної перевірки від 24.05.2023 №5521/16/31/РРО/37301974 направлено рекомендованим повідомленням від 26.05.2023 за адресою реєстрації ДП "ТД "МАЯК" ТОВ "АГРОФІРМА "МАЯК" Полтавський район, смт. Котельва, вул. Ринкова, буд. 28 та вважається врученим 29.06.2023 (відмітка про повернення пошти у зв`язку із закінченням терміну зберігання, трекінг Укрпошти № 915).

Відповідно до п. 58.2 ст. 58 ПК України та «Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків» від 28.12.2015 № 1204, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.01.2016 за № 124/28254, прийняте податкове повідомлення-рішення від 19.07.2023 № 5 відповідно до ст. 42, 58 ПК України, надіслано поштою з повідомленням про вручення листом від 19.07.2023 № 25007/6/16-31-07-05-02 та відповідно вручено ДП "ТД "МАЯК" ТОВ "АГРОФІРМА "МАЯК" 01.09.2023 (трекінг Укрпошти № 044).

При цьому, як вірно зазначив суд першої інстанції, некоректними є доводи представника ДП "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" про те, що дані поштові відправлення представник позивача не може відслідкувати, інформація про повернення листів в АТ "Укрпошта" відсутня, - оскільки згідно Правил надання послуг поштового зв`язку в автоматизованій системі Укрпошти зберігається протягом шести місяців та протягом шести місяців Укрпошта здійснює перевірку та надає інформацію щодо пересилання та вручення поштових відправлень.

Поштовим відправленням, які представник позивача намагалася відслідкувати, понад 6 місяців, тому інформація про них вже відсутня.

Натомість, відповідно до пункту 42.5. статті 42 Податкового кодексу України у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ у зв`язку з відсутністю за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їхньою відмовою прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

Також пунктом 42.2. статті 42 Податкового кодексу України передбачено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Таким чином, судова колегія зазначає про неспроможність доводів позивача щодо ненадіслання відповідачем ДП "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" матеріалів перевірок та податкового повідомлення-рішення.

Водночас, бездіяльність ДП "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" щодо отримання поштової кореспонденції за адресою своєї реєстрації як спосіб недобросовісної поведінки платника податків є очевидною та підтвердженою матеріалами справи.

При цьому, відрахування судом строку звернення з позовом у даній справі від дати фактичного отримання позивачем спірних податкових повідомлень-рішень не є свідченням того, що такі рішення не надсилалися ГУ ДПС у Полтавській області на адресу ДП "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк".

Щодо суті виявлених порушень, суд зазначає таке.

В акті фактичної перевірки від 24.05.2023 реєстраційний №5521/16/31/РРО/ НОМЕР_1 зафіксовано порушення позивачем: пп. 1, 2 ст. 3 ЗУ № 265/95-ВР, а саме: проведення розрахункових операцій через РРО з формуванням та видачею фіскальних чеків без зазначення реквізитів марок акцизного податку встановленого зразка та п. 11 ст. 3 ЗУ №265/95-ВР, а саме: проведення розрахункових операцій через РРО з формуванням та видачею фіскальних чеків без використання режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

За виявлене порушення до позивача податковим повідомленням-рішенням від 19.07.2023 №5 застосовано штрафні санкції у сумі 47493,00 грн на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР /т. 1 а.с. 166/.

Перевіряючи відповідність виявленого порушення застосованій санкції суд зазначає, що пункт 1 статті 17 наведеного Закону передбачає, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах:

1) у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг); непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:

100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше;

150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Однак перевіркою не встановлено порушення, за яке передбачена відповідальність пунктом 1 статті 17 Закону №265/95-ВР. Факту невидачі розрахункового документа чи видачі на неповну суму покупки не встановлено.

Суд звертає увагу відповідача, що видача документа без повної інформації (у даному випадку без зазначення реквізитів марок акцизного податку) не є тотожним незабезпеченню проведення розрахункових операцій з формуванням та видачею фіскальних чеків встановленої форми та змісту.

Водночас, із документів, які використані під час проведення перевірки, судом встановлено наступне:

- нечитабельний фіскальний чек на суму 64,00 грн. не несе змістовного обґрунтування та не описаний як доказ якогось порушення ПКУ в акті (довідці) фактичної перевірки від 24.05.2023. Більш того, у п. 2.2.5 та 2.2.6 Акту фактичної перевірки від 24.05.2023 вказано, що проведена контрольна розрахункова операція на суму 64,00 грн., а також вказано що "надання розрахункового документу встановленої форми та змісту "НАДАВАВСЯ". Тобто, фактична перевірка від 24.05.2023 підтвердила те, що в магазині "Рідне село" за адресою м. Полтава, вул. Раїси Кириченко, буд. 84 - відсутні порушення законодавства.

- не відповідає дійсності твердження в п.2.3 Акта фактичної перевірки від 24.05.2023 про те, що копії розрахункових документів в період із 07.06.2019 року по дату закінчення перевірки не містять обов`язкового реквізиту цифрового значення марок акцизного податку (оскільки не підтверджено жодним доказом). Натомість вказане твердження свідчить про порушення з боку перевіряючих, оскільки згідно з наказом про проведення фактичної перевірки від 12.05.2023 № 1251-П - період проведення перевірки з 01.07.2020, але перевіряючі описують період з 2019 року, що суперечить змісту наказу.

- частково нечитабельна податкова інформація не містить доказів того, що розрахункові операції проводились без зазначення реквізитів марок акцизного податку з 16.05.2023 (дата початку проведення фактичної перевірки).

Натомість ця податкова інформація містить інформацію про операції за період з 19.01.2022 по 02.05.2023, без доказів реалізації товарів без марок акцизного податку чи коду УКТЗЕД - (відсутні копії розрахункових документів), тим більш на суму 28 262,20 грн. та 300 грн., що також підтверджує некоректність та не можливість обрахувати суму яка є основою штрафних санкцій згідно оскаржуваної ППР; наданий до відзиву розрахунок (фінансових) санкцій за результатами перевірки акт № 002630 від 24.05.2023 року не містить детального розрахунку за яким підприємству необхідно сплатити штраф та застосувати відповідальність за інкримінованою статтею (суму виявлених порушень *150%).

Враховуючи наведене, а також те, що саме розрахунковий документ є доказом, що підтверджує факт продажу товару, а не роздруківка з баз даних контролюючого органу, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що копія податкової інформації не є належним доказом інкримінуємих правопорушень виявлених нібито під час фактичної перевірки, що мала розпочатись згідно наказу - 15.05.2023,

З огляду на викладене, податкове повідомлення-рішення від 19.07.2023 №5 підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Щодо доводів апелянта про необхідність залишення позовної заяви без розгляду через пропуск позивачем строку звернення до суду, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Як свідчать матеріали справи, ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 30.04.2024 позовну заяву Дочірнього підприємства "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" було залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліку. Недолік необхідно було усунути шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом з доказами поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ухвали суду від 30.04.2023 позивачем було подано заяву про поновлення процесуального строку звернення до суду із зазначенням поважних підстав такого пропуску на наданням відповідних доказів.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 заяву Дочірнього підприємства "Торговий дім "Маяк" ТОВ "Агрофірма "Маяк" про поновлення строку звернення до суду було задоволено, строк звернення до суду - поновлено, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Суд зазначив, що підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження на даній стадії відсутні.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що у цій справі вже було вирішено питання про наявність або відсутність підстав для поновлення строку звернення до суду з даним позовом, та таке залежало від вказаних позивачем у заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування.

При цьому суд звертає увагу на те, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до частини першої статті77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі вищезазначеного, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Полтавській області №5 від 19.07.2023 є необґрунтованим, а тому протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Зважаючи на встановлені вище фактичні обставини справи та беручи до уваги норми законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, тому не є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.08.2024 року по справі № 440/4987/24 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 14.08.2024 по справі № 440/4987/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді З.О. Кононенко О.М. Мінаєва