Справа № 580/12544/23
Суддя: Черпак Юрій Кононович
Дата ухвалення: 2024-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Черпака Ю.К.,

суддів Вівдиченко Т.Р., Штульман І.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 23 травня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області про визнання протиправним та скасування індивідуального акта,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 (далі - позивач/апелянт/ ОСОБА_1 ) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області (далі -відповідач/ГУ ДСНС України у Черкаській області) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області від 20 квітня 2023 року № 75.

Позовні вимоги обґрунтовано протиправністю наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження, оскільки з оскаржуваного наказу неможливо встановити обставин та суті проступку. Зазначив, що спірний наказ прийнятий без проведення службового розслідування, а викладені у ньому висновки не ґрунтуються на належних та об`єктивних доказах.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 23 травня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області від 20 квітня 2023 року № 75 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області (вулиця прикордонника Лазаренка 1, місто Черкаси, 18029, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у сумі 1 073 (одна тисяча сімдесят три) грн 60 коп.

В апеляційній скарзі представник ГУ ДСНС України у Черкаській області просить скасувати судове рішення та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. Скарга обґрунтована посиланням на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права. Прийняттю оскаржуваного наказу передували обставини надання позивачем недостовірних даних в письмовому поясненні на ім?я начальника ГУ ДСНС України у Черкаській області Андрія Даника про наслідки пожежі, що призвело до володіння неправдивою інформацією керівництвом органу.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Апеляційний розгляд справи відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та на основі наявних доказів.

Згідно з частинами першою та другою статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, колегією суддів вирішено продовжити на розумний строк її апеляційний розгляд.

Перевіривши повноту встановлення фактичних обставин справ та їх правову оцінку, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що ОСОБА_1 26 червня 2020 року уклав контракт № 352/20 про проходження служби цивільного захисту.

Відповідно до витягу з наказу Державної служби з надзвичайних ситуацій (по особовому складу цивільного захисту) від 22 червня 2023 року № 383 полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 звільнено зі служби цивільного захисту у Державній службі України з надзвичайних ситуацій за пунктом 176 підпунктом 1 Положення про порядок проходження служби Цивільного захисту особами рядового і начальницького складу (у зв`язку із закінченням строку контракту).

Згідно з витягом з наказу ГУ ДСНС України у Черкаській області «Про кадрові питання» від 29 червня 2023 року № 241 полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника управління організації реагування на надзвичайні ситуації Головного управління, виключено з кадрів ДСНС України та знято з усіх видів забезпечення з 05 липня 2023 року.

Наказом (по особовому складу) «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 20 квітня 2023 року № 75 відповідно до статей 57, 59, 68 Закону України «Про дисциплінарний статут служби цивільного захисту» від 05 березня 2009 року № 1068-VI за надання недостовірних даних про наслідки пожежі в пасажирському дизель-потязі на залізничній станції «Панське», що призвело до володіння неправдивою інформацією керівництвом Головного управління вирішено: за незадовільне виконання своїх посадових обов`язків начальника управління організації реагування на надзвичайні ситуації Головного управління полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

27 грудня 2023 року позивач, не погоджуючись з правомірністю притягнення його до дисциплінарної відповідальності, звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції неодноразово залишав адміністративний позов без руху (01 січня 2024 року, 22 січня 2024 року, 30 січня 2024 року) з підстав пропуску строку звернення до суду та визнання неповажними причин такого пропуску.

02 лютого 2024 року позивач надав суду першої інстанції заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій зазначив, що до 01 грудня 2023 року не було відомо про дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, тому не мав об`єктивної можливості оскаржити до суду. Лише 01 грудня 2023 року у відповідь на адвокатський запит від 28 листопада 2023 року надано копію наказу від 20 квітня 2023 року № 75 про оголошення дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження та копію пояснень. Підставою зацікавленості суті цієї ситуації стало отримання 20 листопада 2023 року довідки № 108 про розмір нарахованого грошового забезпечення для здійснення перерахунку пенсії, з якої стало відомо про нарахування у травні 2023 року грошового забезпечення у меншому розмірі (без врахування щомісячної премії та нарахування суми матеріальної допомоги на оздоровлення у меншому розмірі).

Судом першої інстанції, з підстав зазначених у клопотанні, вирішено поновити позивачу строк та відкрити провадження у адміністративній справі.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції мотивував своє рішення недотриманням відповідачем процедури для застосування дисциплінарного впливу під час проходження публічної служби, з огляду на не визначення мотивованої підстави про допущене порушення службової дисципліни ОСОБА_1 , в результаті чого позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Із змісту спірного наказу неможливо встановити мотиви ухваленого індивідуального акта, а відповідачем не доведено обставини надання позивачем недостовірних даних чи недостовірних відомостей, що ставить під сумнів порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту про наслідки пожежі, що призвело до володіння неправдивою інформацією керівництвом Головного управління (множинність, позаяк не йдеться одноособово лише про керівника/начальника).

Колегія суддів, переглядаючи рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, враховує наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статус позивача як особи, яка проходила службу в органах і підрозділах цивільного захисту ДСНС України, визначено в Кодексі цивільного захисту України, Положенні про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, Дисциплінарному статуті служби цивільного захисту, Інструкції про порядок виплати грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги при звільненні особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту та інших нормативно-правових актах.

Згідно з частиною другою статті 101 Кодексу цивільного захисту України від 02 жовтня 2012 року № 5403-VI (далі - КЦЗ України) порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» від 11 липня 2013 року № 593 затверджено Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу (далі - Положення № 593).

Згідно з пунктами 28, 29 Положення № 593 особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення.

Особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Відповідно до пункту 31 Положення № 593 особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; додержуватися норм професійної та службової етики; зупинити членство в політичних партіях, організаціях чи рухах на період проходження служби цивільного захисту; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; додержуватися законодавства з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання і протидії дискримінації, насильству за ознаками статі та сексуальним домаганням; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; щороку проходити комплексний медичний огляд, за необхідності психофізіологічне обстеження і тестування, а в разі погіршення стану здоров`я, прийняття рішення про переміщення по службі в іншу місцевість або інших випадках, що потребують додаткового вивчення стану здоров`я, - проходити позачерговий медичний огляд; сприяти підтриманню порядку і дисципліни; звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника); доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження; додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, підвищувати повсякденно фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок; своєчасно подавати відомості про себе, що мають значення для проходження служби цивільного захисту (зміна місця проживання, здобуття освіти, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності тощо); повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо); з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.

Законом України «Про дисциплінарний статут служби цивільного захисту» від 05 березня 2009 року № 1068-VI (далі - Закон № 1068-VI) затверджено Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут), який визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.

Пунктами 1, 2, 6 Статуту встановлено, що службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків.

Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону.

Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.

Відповідно до пункту 8 Статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Начальник зобов`язаний підтримувати високий рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту, вимагати від підлеглих її додержання, не залишати поза увагою жодного факту вчинення дисциплінарного правопорушення, у повному обсязі використовувати надані йому права, правильно застосовувати заходи дисциплінарного впливу (пункту 24 Статуту).

Згідно з пунктом 29 Статуту правом начальника є віддання (видання) наказів чи розпоряджень, а обов`язком підлеглого - їх виконання.

Дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни (п.57 Статуту).

Відповідно до пункту 59 Статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту (п. 58 Статуту). До діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.

Пунктом 68 Статуту встановлено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Згідно із пунктом 83 Статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Тобто, законодавцем визначено право, а не обов`язок відповідного органу на проведення службового розслідування, що спростовує доводи позивача про обов`язковість призначення такого розслідування.

Відповідно до пункту 98 Статуту про накладення дисциплінарного стягнення оголошується: особам рядового та молодшого начальницького складу - особисто, перед строєм або на зборах; середньому, старшому та вищому начальницькому складу - особисто, на нараді або на зборах відповідної категорії начальницького складу.

Згідно з пунктом 99 Статуту оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих забороняється.

Відповідно до пункту 100 Статуту про накладення дисциплінарного стягнення на порушника може видаватися наказ, зміст якого доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під її підпис. У разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. У разі відмови особи рядового чи начальницького складу від ознайомлення з наказом під її підпис безпосередній начальник складає про це акт.

Водночас, в матеріалах справи відсутні докази ознайомлення позивача з спірним наказом. Окрім того, з копії послужного списку № М-250709 ОСОБА_1 не виявлено згадування (запису) про оформлений наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 20 квітня 2023 року № 75.

Щодо самої суті дисциплінарного проступку, на підставі якого прийнято оскаржуваний наказ, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною першою статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Верховний Суд 11 вересня 2023 року у справі №420/14943/21 (адміністративне провадження №К/990/8225/23) сформулював правовий висновок про те, що критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять легітимну основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих заявником документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення суб`єкта владних повноважень; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, що не ґрунтуються на нормах права.

Пунктом 30 Положення № 593 встановлено, що особи рядового і начальницького складу, що подали заяви чи скарги, в яких містяться завідомо неправдиві відомості, притягуються до відповідальності згідно із законом.

Згідно з частинами першою-третьою статті 73 КАС України належними є докази, що містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з матеріалами справи оскаржуваний наказ прийнято відповідачем за наступним епізодом.

18 квітня 20223 року близько 15:35 на залізничній станції «Панське» біля м. Черкаси виникла пожежа у електрощитовій машинного відділення пасажирського дизель-потяга сполученням ст. ім. Т.Г. Шевченка - ст. Гребінка. О 16:07 силами 2-ої 2 ДПРЧ (2-АЦ), 23 ДПРЧ (1 АЦ), 8 ДПРЧ (1 АЦ) пожежу ліквідовано на площі 3 кв.м., проведено евакуацію 15 пасажирів. На місце пожежі виїзджали: начальник управління організації реагування на НС Головного управління полковник с.ц.з. ОСОБА_1 , чергова зміна ОКЦ (дані Добового зведення ГУ ДСНС у Черкаській області про результати службової діяльності з 08:00 години 18 квітня 2023 року до 08:00 години 19 квітня 2023 року).

При цьому, позивачем надавались пояснення по гасінню пожежі, в яких він виклав обставини ситуації, що сталась 18 квітня 2023 року.

Зі змісту оскаржуваного наказу, який є єдиним документом про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, неможливо встановити реальних мотивів та обставин, які слугували прийняттю спірного наказу, зокрема, щодо надання ОСОБА_1 недостовірних даних чи відомостей, які призвели до володіння неправдивою інформацією керівництвом ГУ ДСНС України у Черкаській області.

Спірний наказ взагалі не розкриває суті дисциплінарного проступку, з його змісту незрозуміло, про яку саме інформацію чи неправдиві відомості йдеться та в чому полягають негативний вплив та наслідки такої інформації.

Матеріали справи не містять будь-яких доказів, які в розумінні статті 73 КАС України підтверджують обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а відповідачем - суб`єктом владних повноважень всупереч вимог статті 77 КАС України не виконано обов`язку щодо доказування правомірності свого рішення.

Текст відзиву відповідача на позовну заяву та його апеляційної скарги не розкриває обставин і суті дисциплінарного проступку, а містить цитування нормативно-правових актів.

Апелянт не спростував висновки суду першої інстанції та не навів мотивів, у чому полягає неправильність судового рішення, тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно із статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 23 травня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.

Судді: Вівдиченко Т.Р.

Штульман І.В.