Справа № 560/16248/24
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2024-11-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 листопада 2024 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Салюк П.І., розглянувши позовну заяву Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій до Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій звернувся до суду з позовом до Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що подана позовна заява не відповідає положенням зазначених статей з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. (абзаци 1-3 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Вирішуючи питання щодо залишення позовної заяви без руху, суд враховує правовий висновок Верховного Суду, викладений в ухвалі у справі №160/6823/19, де зазначено наступне: "... внесеними до КАС Законом № 309-IX розширено перелік випадків самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: закон, статут, положення, трудовий договір (контракт). Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень) без додаткового уповноваження.

Так, статус відомостей ЄДРПОУ визначено Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", де у ч. 4 ст. 10 вказано, що відомості, які містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються виключно для ідентифікації юридичної особи, в той час як суд перевіряє адміністративну правосуб`єктність представника юридичної особи на вчинення юридично значимих дій від її імені, тому відомості про ідентифікацію юридичної особи не є підтвердженням повноважень представника на підписання позовної заяви.

Адміністративно-процесуальна правосуб`єктність виступає самостійною правовою категорією та свідчить про правову здатність суб`єкта мати права і обов`язки, бути їх носієм на будь-якій стадії їх прояву, а також відповідати за неправомірну реалізацію та виконання.

Спосіб реалізації адміністративної правосуб`єктності визначає і зміст поняття "форма участі в адміністративних правовідносинах" та вказує, через який суб`єктний склад юридичні особи публічного чи приватного права, що створені публічно-правовими утвореннями, реалізовують свою адміністративну дієздатність.

Формою реалізації адміністративної правосуб`єктності юридичної особи є правова підстава, завдяки якій юридична особа вступає в адміністративні правовідносини, набуваючи прав та обов`язків, в межах визначеного обсягу правосуб`єктності. У такому розрізі форма реалізації юридичною особою правосуб`єктності є схожою із юридичним фактом як підставою виникнення, зміни та припинення відповідних правовідносин.

Для юридичних осіб видами форм реалізації адміністративної правосуб`єктності виступають, в тому числі, статутні документи, рішення органів управління юридичної особи (загальних зборів, виконавчих органів тощо), адже функції локальних корпоративних актів полягає у забезпеченні належного рівня нормативно-правового регулювання делегованих представникам юридичної особи повноважень, заповнення прогалин, задля забезпечення дієвості чинних норм законодавства шляхом встановлення механізмів їх реалізації.

Відповідно до п. 8 Р. IV Наказу Офісу генерального прокурора від 10.02.2022 № 25 "Про затвердження Положення про організацію кадрової роботи в органах прокуратури України", призначення прокурора на адміністративну посаду, передбачену пунктами 2 - 8, 11 частини першої статті 39 Закону, здійснюється Генеральним прокурором з урахуванням висновків Генеральної інспекції Офісу Генерального прокурора (далі - Генеральна інспекція), у тому числі щодо наявності або відсутності конфлікту інтересів, обмежень спільної роботи близьких осіб, таємних перевірок доброчесності.

Згідно з п. 11 ч. 1 ст. 39 Закону України "Про прокуратуру", адміністративною посадою в окружних прокуратурах є посада керівника окружної прокуратури.

Тобто, за відсутності у представника юридичної особи - суб`єкта владних повноважень відповідного акту, закону, положення, договору чи рішення, яким вони уповноважені діяти в порядку самопредставництва, така особа не має права на реалізацію правосуб`єктності юридичної особи.

Як вбачається з поданої позовної заяви, позов підписано першим заступником керівника Шепетівської окружної прокуратури Олександром Базаном.

Однак, на підставі наданих до суду документів, суд приходить до висновку, що представником не подано документів на підтвердження права на реалізацію правосуб`єктності першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики, оскільки матеріали позовної заяви не містять належних доказів, що підтверджують право - ОСОБА_1 на підписання позовної заяви, а також доказів на підтвердження зайняття ним відповідної посади.

Також, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України "Про прокуратуру", у системі прокуратури України діють окружні прокуратури, перелік та територіальна юрисдикція яких визначається наказом Генерального прокурора. Утворення, реорганізація та ліквідація окружних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором.

З урахуванням вказаного суд зазначає, що Шепетівська окружна прокуратура не має статусу юридичної особи та діє без коду ЄДРПОУ, оскільки така підпорядкована Хмельницькій обласній прокуратурі ().

Однак, з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем, всупереч вищевикладеному зазначено не вірний код ЄДРПОУ юридичної особи, а саме - .

Окрім цього, варто наголосити на тому, що в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан та постійно відбувається процес удосконалення, посилення здійснення діяльності щодо протидії розвідувально-підривній та терористичній діяльності спеціальних служб держави-агресора та її "прибічників" під час дії правового режиму воєнного стану, у тому числі з використанням гібридних форм та методів (колаборантів та зрадників) ведення підривної діяльності проти України, її органів державної влади, об`єктів критичної інфраструктури, Збройних Сил України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України.

Враховуючи вищевикладене та у зв`язку із тим, що першим заступником керівника Шепетівської окружної прокуратури разом з позовом не подано, ні копії службового посвідчення, ні витягу з ЄДРПОУ, ні відповідного наказу про його призначення, наявність яких підтверджувало б право здійснювати представництво, відтак і в суду відсутні будь-які докази на підтвердження того, що вказаний позов підписано саме особою, яка дійсно має право на реалізацію правосуб`єктності юридичної особи, що є вкрай важливим тим більше під час дії в Україні воєнного стану.

При цьому, суд зауважує, що у разі якщо позовна заява подана (підписана) особою, яка не має права її підписувати, то така позовна заява підлягає поверненню у відповідності до положень п. 3 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому згідно з ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Таким чином, вищенаведені недоліки позовної заяви першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій можуть бути усунені шляхом:

- подання уточненої позовної заяви із зазначенням вірного ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) позивача;

- надання доказів на підтвердження повноважень Олександра Базана як першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури, що підтверджують займану особою, яка підписала позовну заяву посаду.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та стратегічних комунікацій, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяП.І. Салюк