Справа № 520/30004/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 листопада 2024 року справа № 520/30004/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Григоров Д.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області поновити перерахунки та виплатити пенсію, як норми прямої дії, враховуючи втрату непрацездатності 80% по другій групі інвалідності згідно рішення суду від 08.05.2019р., а також в подальшому, зобов`язати Пенсійний фонд перераховувати і виплачувати пенсію.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України.

Відповідно до ч. 8 ст. 160 КАС України, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивачем доказів сплати судового збору суду не надано, та в порушення ч.8 ст. 160 КАС України в позовній заяві підстави звільнення позивача від сплати судового збору не вказано (із зазначенням до якої категорії осіб, звільнених від сплати судового збору віднесено позивача).

Крім того, згідно ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Позивачем вказані вимоги не дотримано та, зокрема, не надано до суду докази що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, відсутніми є докази виникнення спору між сторонами з приводу не виплати пенсії з урахуванням втрати працездатності 80% по другій групі інвалідності згідно рішення суду від 08.05.2019р.

Крім того, згідно п. 4-5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За приписами п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

За приписами п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем вищевказані вимоги не дотримано та, зокрема, не зазначено зміст позовних вимог і виклад обставин, на обґрунтування своїх вимог, не надано та не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, не зазначено обґрунтування порушення оскаржуваних рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача, а також відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Суд зазначає, що правову категорію «зміст позовних вимог» слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини.

В цьому аспекті слід також взяти до уваги обсяг повноважень адміністративного суду при вирішення публічно-правового спору, що кореспондує з визначеним переліком способів захисту в адміністративному судочинстві.

Відтак, слід взяти до уваги, що відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу позивача, що наведеній вище нормі кореспондує зміст п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України, відповідно до якого суду при вирішенні справи по суті надані повноваження з визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії. Натомість, відповідно до п. 3 названої норми, суд може визнати протиправними дії суб`єкта владних повноважень та зобов`язати його утриматися від вчинення певних дій.

Отже, зобов`язання відповідача - суб`єкта владних повноважень вчинити дії є неможливим за відсутності встановлення з його боку протиправної бездіяльності або управлінського рішення, які мають бути визначені позивачем при зверненні до суду.

Суд також звертає увагу позивача, що визначення цих обставин не є формалізмом, а натомість сприятиме швидкому, повному та всебічному розгляду справи, ухваленню законного та обґрунтованого рішення у ній, при тому, що згідно вимог ст. 161 КАС України (частина 4) позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно надати до суду уточнену позовну заяву, складену з дотриманням перелічених вище вимог ст. 160 КАС України щодо її форми та змісту, в якій викласти позовні вимоги окремо до кожного відповідача, вказавши виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та правове обґрунтування позовних вимог, заявлених кожного з відповідачів.

На підставі викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 241, 243, 256 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви, а саме надати до суду:

- уточнену позовну заяву, викладену у формі окремого документа, яка за формою та змістом відповідає вимогам ст., ст. 160, 161 КАС України, в якій вказати виклад обставин справи, обґрунтування позовних вимог з урахуванням висновків даної ухвали та уточнити позовні вимоги, з урахуванням викладених позивачем в позовній заяві фактичних обставин спору, а також вказати відомості про підстави звільнення позивача від сплати судового збору;

- належним чином оформлені докази щодо виникненнями між сторонами публічно-правового спору з приводу позовних вимог.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом п' яти днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде повернута позивачу з усіма доданими до неї документами, що не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров