Справа № 947/13199/24
Суддя: Скриль Ю. А.
Дата ухвалення: 2024-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ОДЕСИ
_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-ар/947/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.11.2024 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси, розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 Кучеренко Г.А. про роз`яснення ухвали Київського районного суду м. Одеси від 08.11.2024 про відмову у задоволені заяви про відвід судді по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання постанов про адміністративні правопорушення протиправними, скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, закриття провадження по справам та стягнення судових витрат,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського районного суду м. Одеси перебуває адміністративна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку звернення з позовом, визнання постанов про адміністративні правопорушення протиправними, скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, закриття провадження по справам та стягнення судових витрат.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.10.2024 року вищевказану справу розподілено судді Гниличенко М.В.

Ухвалою суду від 25.10.2024 задоволено заяву судді Гниличенко М.В. про самовідвід та справу передано для визначення головуючого судді.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.10.2024 головуючим суддею по справі визначено суддю Куриленко О.М.

Ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 30.10.2024 відкрито провадження по справі, розгляд адміністративної справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

05 листопад 2024 року від представника позивача ОСОБА_1 Кучеренка Геннадія Анатолійовича на електронну пошту суду надійшла заява про відвід судді, в якій останній зазначає про сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.11.2024 вказану заяву про відвід судді розподілено судді Скриль Ю.А.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 08.11.2024 у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 Кучеренка Геннадія Анатолійовича про відвід судді Куреленко О.М. по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання постанов про адміністративні правопорушення протиправними, скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, закриття провадження по справам та стягнення судових витрат, - відмовлено.

08.11.2024 за вх.ЕП-13595 від представника позивача надійшла заява про роз`яснення судової ухвали від 08.11.2024 про відмову у задоволені заяви про відвід судді, а саме: зазначивши розгорнуто ( з розкриттям, тлумаченням): в чому саме складається саме її необґрунтованість та які саме наявні підстави для відводу судді Куриленко О.М., які зазначені у ст.36, 37 КАС України, з боку представника позивача є недоведеними.

Згідно із ч.3 ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши подану заяву, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Однак, конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, при цьому зміст норми вказує, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Таким чином, відповідно до норм чинного законодавства роз`ясненню підлягають ті судові рішення, які є незрозумілими, містять суперечливі доводи та ведуть до труднощів при їх виконанні.

Відповідно до пункту 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №7 від 20.05.2013 "Про судове рішення в адміністративній справі" за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 27.02.2019 у зразковій справі №806/3265/17.

Таким чином, системне тлумачення положень статті 254 КАС України дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Наведена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, що викладені у постанові від 23.02.2022 у справі № 160/3964/20.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Із змісту заяви представника позивача про роз`яснення ухвали суду вбачається, що фактично заявник у заяві просить вирішити питання, які не стосуються роз`яснення судового рішення в розумінні ст.254 КАС України, тому як в мотивівальній частині ухвали від 08.11.2024 судом викладені підстави відмови у задоволенні заяви про відвід, а саме: «не доведеність наявних підстав для відводу судді, які зазначені у ст. 36, 37 КАС України», про наявність яких суд дійшов висновку, виходячи з того, що "Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 36 КАС України). Отже, прийняття процесуального рішення головуючою по справі суддею Куриленко О.М. шляхом постановлення ухвали про відмову у задоволенні клопотання про огляд доказів за їх місцезнаходженням, не свідчить про необ`єктивність та неупередженість судді. ...Таким чином, вказане твердження заявника, що приймаючи такі процесуальні рішення, суддя не бажає розглядати справу за законом, є необґрунтованим", про що також викладено у мотивувальній частині ухвали суду від 08.11.2024.

Отже, у даному випадку судом не було встановлено наявності факту незрозумілості судового рішення. Натомість, викладені заявником доводи зводяться виключно до його незгоди із судовим рішенням. Суд вважає за необхідне роз`яснити, що учасники справи у разі апеляційного оскарження ухваленого за результатами розгляду справи судового рішення, відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України мають право включити заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, до апеляційної скарги.

На підставі викладеного, оскільки судове рішення в частині, яку просить роз`яснити позивач, є зрозумілим, а також враховуючи, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Відтак передбачених статтею 36 КАС України підстав для відводу у цій справі немає, тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для роз`яснення судового рішення та задоволення заяви.

Керуючись статтями 248, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 Кучеренко Г.А. про роз`яснення ухвали суду від 08.11.2024 у справі №947/13199/24 відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Ю. А. Скриль