Справа № 580/3126/24
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції: Паламар П.Г. Суддя-доповідач: Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року Справа № 580/3126/24

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І.,

за участі секретаря Бродацької І.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернігівській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівл"

до Головного управління ДПС у Чернігівській області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівл" (далі - Позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Чернігівській області (далі - Відповідач) в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення від 05.12.2023 №12685/Ж10/25-01-04-07-12/1575 та №12700/Ж10/25-01-04-07-12/1576.

В обґрунтування заявлених вимог, Позивач зазначав, що спірні рішення прийняті всупереч вимогам податкового законодавства України, оскільки під час проведення камеральної перевірки контролюючим органом вчинено дії, які є предметом документальної перевірки, а саме перевірка повноти нарахування та сплати ПДВ.

2. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року адміністративний позов задоволено.

Ухвалюючи таке судове рішення, суд першої інстанції виходив з того, що контролюючий орган, виявивши за встановлених обставин розбіжність між даними ЄРПН і даними, які зазначені у податковій декларації, повинен був перевірити, чи виникли у спірному періоді у Позивача податкові зобов`язання, тобто, чи вчинялися ним оподатковувані операції у спірний період, що є можливим лише під час проведення документальної перевірки, оскільки передбачає здійснення аналізу первинних документів

Отже, враховуючи те, що перевірка Позивача проведена з порушенням процедурних вимог ПК України, суд дійшов до висновку, що така перевірка відсутня як юридичний факт.

3. Не погоджуючись з таким рішенням суду, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити повністю, зазначаючи, що відсутність факту реєстрації платником податку-продавцем податкових накладних у ЄРПН не дає права покупцю на включення суми ПДВ до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення такої суми ПДВ до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Також Апелянт посилається на висновки, викладені в акті перевірки та наполягає на заниженні Позивачем грошового зобов`язання з ПДВ та завищенні ним залишку від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного(податкового) періоду.

З цих та інших підстав Апелянт вважає, що рішення суду прийнято за неповно встановлених обставин справи та з порушенням норм матеріального права.

4. Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.09.2024 та від 18.09.2024 було відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзивів на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

5. Від Позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу у кому він просить таку скаргу залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на правильності висновків суду першої інстанції та безпідставності доводів апеляційної скарги та зазначаючи доводи, які вже були викладені ним у позовній заяві.

6. У судове засідання представники ані Позивача, ані Відповідача не з`явилися. Про дачу, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Про причини неявки не відомо.

Разом з тим, від Позивач у своєму відзиві на апеляційну скаргу просив розгляд справи здійснити у порядку письмового провадження без участі Позивача та його представника.

З огляду на викладене вище, колегія суддів, порадивши на місці, ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, вирішила здійснити розгляд цієї справи у порядку письмового провадження.

7. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін з наступних підстав.

8. Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ТОВ "Рівл" зареєстрований юридичною особою 06.04.2016 ().

Головним управлінням ДПС у Чернігівській області проведено камеральну перевірку податкової звітності з ПДВ щодо виявлених помилок (порушень) за березень, червень, липень, серпень, вересень, жовтень 2022 року, за наслідками якої складено акт від 06.10.2023 №9538/Ж5/25-01-04-07-11, яким встановлено порушення позивачем вимог п. 187.1 ст. 187, п.201.10 статті 201, п. 200.1, п. 200.2, п. 200.4 ст. 200 ПК України та вимог "Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість", затвердженого Наказом Міністерства Фінансів України від 28.01.2016 №21 "Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість", із змінами та доповненнями, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 №159/28289.

Вказане порушення призвело до:

1. заниження р. 18 Декларації з податку на додану вартість за березень 2022 року, а саме: позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету на суму в розмірі 31436 грн.

2. заниження р. 18 Декларації з податку на додану вартість за червень 2022 року, а саме: позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету на суму в розмірі 93917 грн.

3. заниження р. 18 Декларації з податку на додану вартість за липень 2022 року, а саме: позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податковою кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету на суму в розмірі 196980грн

4. заниження р. 18 Декларації з податку на додану вартість за серпень 2022 року, а саме: позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету на суму в розмірі +2129502 грн та завищення р. 21 Декларації з податку на додану вартість за серпень 2022 року, а саме: суми від`ємного значення, що зараховується до склад) податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) в розмірі 2058865 грн.

5. заниження р. 18 Декларації з податку на додану вартість за вересень 2022 року, а саме: позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до державного бюджету на суму в розмірі 36983 грн.

6. завищення р. 21 Декларації з податку на додану вартість за жовтень 2022 року, а саме: суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду) в розмірі 29082 грн.

Як встановлено у цій справі, підставою для збільшення позивачеві грошових зобов`язань став висновок контролюючого органу, що дані ЄРПН не відповідають даним, зазначеним у податковій декларації.

З акту перевірки вбачається, що уточнюючим розрахунком ПДВ за березень 2022 року позивачем задекларовано податкове зобов`язання в розмірі 277829,00 грн. Водночас, за даними ЄРПН позивачем, як постачальником, здійснено реєстрацію податкових накладних у березень 2022 року на суму ПДВ 309264,96 грн., з них зареєстровано на суму ПДВ 293546,92 грн., та реєстрацію зупинено на суму 15718,04 грн. Відхилення між податковою звітністю за березень 2022 року та даними ЄРПН становить 31435,96 грн.

Уточнюючим розрахунком ПДВ за червень 2022 року позивачем задекларовано податкове зобов`язання в розмірі 439738,00 грн. Водночас, за даними ЄРПН позивачем, як постачальником, здійснено реєстрацію податкових накладних у червні 2022 року на суму ПДВ 533655,00 грн., з них зареєстровано на суму ПДВ 525738,33 грн., та зареєстровано 7916,67 грн. Відхилення між податковою звітністю за червень 2022 року та даними ЄРПН становить 93917,00 грн.

Уточнюючим розрахунком ПДВ за липень 2022 року позивачем задекларовано податкове зобов`язання в розмірі 375775,00 грн. Водночас, за даними ЄРПН позивачем, як постачальником, здійснено реєстрацію податкових накладних у липні 2022 року на суму ПДВ 572754,68 грн., з них зареєстровано на суму ПДВ 398201,17 грн., та відмовлено у реєстрації на 15456 грн. Відхилення між податковою звітністю за липень 2022 року та даними ЄРПН становить 196979,68грн.

Уточнюючим розрахунком ПДВ за серпень 2022 року позивачем задекларовано податкове зобов`язання в розмірі -1429494,00грн. Водночас, за даними ЄРПН позивачем, як постачальником, здійснено реєстрацію податкових накладних у серпні 2022 року на суму ПДВ 2758872,79 грн., з них зареєстровано на суму ПДВ 570506,12грн., та реєстрацію зупинено на суму 2160600,00грн., а відмовлено у реєстрації сум ПДВ 27766,67 грн. Відхилення між податковою звітністю за серпень 2022 року та даними ЄРПН становить 4188366,79 грн.

Уточнюючим розрахунком ПДВ за вересень 2022 року позивачем задекларовано податкове зобов`язання в розмірі 328976,00 грн. Водночас, за даними ЄРПН позивачем, як постачальником, здійснено реєстрацію податкових накладних у вересні 2022 року на суму ПДВ 48091,95 грн., з них зареєстровано на суму ПДВ 328976,43 грн., та відмовлено у реєстрації сум ПДВ 151939,52 грн. Відхилення між податковою звітністю за вересень 2022 року та даними ЄРПН становить 151939,95 грн.

Уточнюючим розрахунком ПДВ за жовтень 2022 року позивачем задекларовано податкове зобов`язання в розмірі 478412,00грн. Водночас, за даними ЄРПН позивачем, як постачальником, здійснено реєстрацію податкових накладних у жовтні 2022 року на суму ПДВ 507493,80 грн., з них зареєстровано на суму ПДВ 478412,13 грн., та відмовлено у реєстрації сум ПДВ 29081,67 грн. Відхилення між податковою звітністю за жовтень 2022 року та даними ЄРПН становить 29081,80 грн.

На підставі висновків акту перевірки Відповідачем винесено податкові повідомлення-рішення від 05.12.2023:

- №12685/Ж10/25-01-04-07-12/1575, яким Позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з ПДВ на 2488818грн. та застосовано штрафну санкцію - 248881,80 грн.;

- №12700/Ж10/25-01-04-07-12/1576, яким Позивачу зменшено розмір від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на 2087947грн.

9. Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами; не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій (підпункти 21.1.1, 21.1.4 пункту 21.1 статті 21 ПК України).

За змістом пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 цієї статті ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути:

1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків);

2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних;

3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах;

4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні";

5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 393 цього Кодексу;

6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки;

7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу;

8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 441.2 статті 44-1 цього Кодексу;

9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 442 цього Кодексу;

10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу;

11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.

Водночас, як визначено у підпункті 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів.

Згідно з пунктом 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Згідно з абз.19 п.201.10 ст. 201 ПК України, виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Висновки суду апеляційної інстанції.

10. Системний аналіз викладених вище норм права дозволяє стверджувати, що мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення.

11. Натомість своєчасність, достовірність, повнота нарахування податків є предметом документальної перевірки, якій властиві зовсім інші ознаки в залежності від її виду (виїзна, невиїзна, планова, позапланова).

12. Водночас, колегія суддів акцентує увагу на тому, що у Податковому кодексі України наявна чітка нормативна вказівка, згідно з якою виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

13. Як правильно встановлено судом першої інстанції, підставою для збільшення Позивачеві грошових зобов`язань став висновок контролюючого органу, що дані ЄРПН не відповідають даним, зазначеним у податковій декларації.

14. При цьому, Відповідач дійшов до висновку про заниження Позивачем грошового зобов`язання з ПДВ та завищення ним залишку від`ємного значення за наслідками проведення саме камеральної перевірки без дослідження первинних документів ТОВ "РІВЛ".

15. З огляду на викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що Апелянт вийшов за межі предмету камеральної перевірки, у зв`язку з чим прийняте за результатами такої перевірки податкове повідомлення-рішення є протиправним.

16. При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що протиправні дії не можуть зумовлювати настання правомірних наслідків.

17. Вказана позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом та відповідає доктрині під умовною назвою "плоди отруйного дерева", сформульованій Європейським судом з прав людини у справах "Гефген проти Німеччини", "Нечипорук і Йонкало проти України", "Яременко проти України", відповідно до якої якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з цих джерел, будуть такими ж. Докази, отримані з порушенням встановленого порядку, призводять до несправедливості процесу в цілому, незалежно від їх доказової сили.

18. У рішеннях у справах "Балицький проти України", "Тейксейра де Кастро проти Португалії", "Шабельник проти України" ЄСПЛ застосував різновид цієї доктрини та вказав, що визнаються недопустимими не лише докази, безпосередньо отримані з порушеннями, а також докази, яких не було б отримано, якби не було отримано перших.

19. Доводи апеляційної скарги зазначених висновків суду першої інстанції не спростовують, оскільки зводяться до цитування акту перевірки щодо суті допущених Позивачем податкових правопорушень, який не може бути підставою для прийняття спірних податкових повідомлень-рішень з огляду на викладене вище.

20. Аналізуючи всі доводи апелянта, судова колегія також враховує висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

21. Отже, проаналізувавши всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду і апелянт, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не довів тих обставин, на які він посилається, а судом першої інстанції повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

22. Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

23. Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга Головного управління ДПС у Чернігівській області підлягає залишенню без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року - без змін.

24. Розподіл судових витрат.

Судом апеляційної інстанції не здійснено зміни або скасування рішення суду, а тому відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернігівській області залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлено 06 листопада 2024 р.

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев