Справа № 520/23694/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 листопада 2024 року справа № 520/23694/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі :

головуючого судді суду Григоров Д.В.,

розглянувши адміністративну справу за позовом Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання, -

В С Т А Н О В И В:

Харківський національний університет Повітряних Сил імені Івана Кожедуба звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить :

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба суму у розмірі 878986 грн. 87 коп. на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання.

Ухвалою суду від 05.09.2024р. відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

До суду 31.10.2024р. представником відповідача - адвокатом Шафоростовим В.О. надано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування вказаної заяви зазначено, що відповідачем пропущено встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України місячний строк звернення до суду з адміністративним позовом про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання.

04.11.2024р. до суду представником Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба подано заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Суд, дослідивши подане клопотання, заперечення проти нього та наявні в матеріалах справи докази, зазначає наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу норм частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зазначає, що даний спір віднесений до спору, пов`язаного з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що призвели до відшкодування фактичних витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі.

Це підтверджується висновками, зазначеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018р. у справі № 804/285/16, постанові Верховного Суду від 21.02.2020р. у справі № 340/1019/19.

Таким чином, за змістом наведеної вище процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду з прав людини у справах Стаббігс на інші проти Великобританії, Девеер проти Бельгії).

До того ж, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Разом із тим, Верховний Суд неодноразово, акцентував увагу на тому, що право на звернення до суду у позивача (вищого навчального закладу) у цій категорії справ може виникнути лише у випадку відмови відповідача добровільно відшкодувати витрати.

Аналогічний підхід до правозастосування указаних норм при вирішенні подібних за змістом правовідносин застосовано Верховним Судом у постановах від 30 вересня 2019 року у справі №340/685/19, від 10 жовтня 2019 року у справі №140/721/19, від 28 травня 2021 року у справі №320/7233/19, від 23 березня 2023 року у справі №420/24331/21, від 06 квітня 2023 року у справі №400/4280/20, від 11 травня 2023 року у справі №400/4281/20.

Тобто саме із відмовою відповідача добровільно відшкодувати витрати на його утримання у вищому навчальному закладі законодавець пов`язує можливість звернення навчального закладу з позовом про стягнення такого відшкодування у судовому порядку.

Вирішуючи питання обчислення строків звернення до суду із позовною заявою про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі, Верховний Суд у справах №560/1389/20 (постанова від 21 січня 2021 року), №420/9694/20 (постанова від 21 грудня 2021 року), дійшов висновку, що строк звернення до суду з позовом про проходження публічної служби необхідно обчислювати з наступного дня після закінчення строку для добровільного відшкодування витрат.

Так, позивач просить відшкодувати витрати, пов`язані з утриманням під час навчання відповідача у вищому військовому навчальному закладі. При цьому, 06 червня 2024 року наказом ХНУПС ім. Івана Кожедуба № 166 відповідача було відраховано від подальшого навчання у зв`язку з розірванням контракту та з 07 червня 2024 року виключено зі списків змінного складу університету та всіх видів забезпечення.

В подальшому, позивачем в особі голови комісії по відшкодуванню витрат, пов`язаних з утриманням курсантів в університеті та начальника фінансово-економічної служби складено "Загальний розрахунком коштів на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням курсанта ОСОБА_1 № 1236 від 07.06.2024р.", який затверджено начальником Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба.

При цьому, позивач визначив строк для добровільного відшкодування витрат на утримання в університеті - не пізніше 15 днів з дати видання наказу про відрахування. Вказана обставина не заперечується сторонами по справі та підтверджується позивачем в наданих до суду 04.11.2024р. запереченнях.

За таких обставин, строк для добровільного відшкодування витрат на утримання в університеті почав свій перебіг з 07.06.2024 р. і завершився в останній день строку добровільного відшкодування витрат - 22.06.2024 р.

Отже, з 23.06.2024 р. виникло право на звернення до суду щодо стягнення коштів, яке мало бути реалізовано до 23.07.2024р., натомість позивач звернувся до суду з позовом 22.08.2024р., тобто з пропуском місячного строку звернення до суду встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України.

Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 18 жовтня 2024 року у справі №160/19633/23, правовідносини у якій є подібними до цієї справи.

Доводи відповідача про часткову сплату відповідачем сум заборгованості суд до уваги не бере. Суд ураховує, що по-перше такі доводи належними доказами не підтверджено. Докази з цього приводу, за правилами ч. 2 ст. 79 КАС України, повинні були надані до суду позивачем разом із поданням позовної заяви. Поважних причин неподання доказів у встановлений строк відповідачем до суду не надано. По-друге, часткова сплата боргу не спричиняє переривання строку звернення до суду та не змінює строку, який був наданий для добровільного відшкодування боргу.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Після відкриття провадження у даній справі суд встановив, що позовну заяву позивачем подано без додержання вимог, викладених у статті 122 КАС України, з пропущенням строку звернення до суду.

З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку що заява представника відповідача підлягає залишенню без задоволення, а позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 241, 243, 256 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Позовну заяву Харківського національного університету Повітряних Сил імені Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити недоліки позовної заяви, а саме:

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку, з наданням належних доказів цього.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров