Справа № 260/443/24
Суддя: Бруновська Надія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий суддя у першій інстанції: Іванчулинець Д.В.

29 жовтня 2024 рокуЛьвівСправа № 260/443/24 пров. № А/857/16771/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Бруновської Н.В.

суддів: Глушка І.В., Шавеля Р.М.

за участю секретаря судового засідання: Пославського Д.Б.

представника відповідача: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 травня 2024 року у справі № 260/443/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ :

30.01.2024р. позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" (далі ТзОВ "Закарпатгаз Збут") звернуся з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) в якому просив суд:

- визнати протиправною та скасувати Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 15.08.2023р. №1510 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу».

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 20.05.2024р. в позові відмовлено.

Не погоджуючись із даним рішенням, апелянт ТзОВ "Закарпатгаз Збут" подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

Апелянт просить суд, Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20.05.2024р. скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Представник апелянта ТзОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» Макеєв А.С. подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із участю в іншому судовому засіданні.

Колегія суддів заяву про відкладення розгляду справи залишила без задоволення за безпідставністю. При цьому, зазначає, що явка сторін обов`язковою в судове засідання не визнавалась, що не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності відповідно до ст.313 КАС України.

Представник відповідача Оберишин В.З. в судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги з підстав викладених у відзиві на апеляційну скаргу та просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.

ч.4 ст.229 КАС України передбачено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що до НКРЕКП надійшли звернення ТОВ Закарпатгаз Збут, про призначення та проведення НКРЕКП позапланової виїзної перевірки дотримання ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16 лютого 2017 року № 201 (з питань, що передбачались плановою перевіркою за період діяльності з 01 січня 2021 року - 31 грудня 2022 року).

На підставі постанови НКРЕКП від 07.03.2023р. № 418 Про проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ Закарпатгаз Збут та постанови НКРЕКП від 05.07.2023р. № 1246 Про збільшення строку проведення позапланової виїзної перевірки ТОВ Закарпатгаз Збут, посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 15.06.2023р. № 323, Сектором НКРЕКП у Закарпатській області у термін: 27.06.2023р. - 10.07.2023р. проведено позапланову виїзну перевірку щодо дотримання ТзОВ Закарпатгаз Збут вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017р. № 201 (далі - Ліцензійні умови), за період діяльності: 01.01.2021р. - 31.12.2022р.

21.07.2023р. за результатами планової перевірки ТОВ Закарпатгаз Збут складено акт № 325 (далі - Акт № 325).

При цьому, ТзОВ Закарпатгаз Збут листом від 27.07.2023р. № 887-СЛ-563- 0723 (далі - Пояснення) надав до НКРЕКП пояснення та обґрунтування (заперечення) до акту № 325, які опрацьовані Регулятором та долучені до матеріалів перевірки.

За результатами розгляду акту № 325, 15.08.2023р. на засіданні, яке проведено у формі відкритого слухання, НКРЕКП прийнято постанову № 1510 Про накладення штрафу на ТОВ Закарпатгаз Збут в розмірі 850000 грн. за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, а саме:

-п.2.1 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно- правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме: п.1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та п.4.1 Типового договору транспортування у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування;

-п.2.2 Ліцензійних умов, а саме: п.п.6 у частині повідомлення НКРЕКП про всі зміни даних, зазначених у документах, що мають додаватися до заяви про отримання ліцензії, протягом одного місяця з дня їх настання, п.п.13 у частині виконання умови (вимоги) чинних Правил постачання природного газу, що затверджуються НКРЕКП, а також договорів постачання природного газу;

-п.п.18 у частині складання звітності, затвердженої НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подання її до НКРЕКП у встановленому порядку;

-п.п.23 Ліцензійних умов у частині обов`язку Ліцензіата надавати НКРЕКП документи, інформацію та звітність, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП;

-п.п.25 Ліцензійних умов у частині обов`язку ліцензіата, дотримуватись мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП.

ст. 1 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22 вересня 2016 року №1540-VIII передбачено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

В ст.19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" визначено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Згідно ч.2 ст.22 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта, щодо якого здійснювалася перевірка, санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, постановою від 14.06.2018р. № 428 затвердила Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов.

В п.п. 1.1. 1.2. та 1.3. цього Порядку визначено, що його дія поширюється на суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, які отримали ліцензії на провадження господарської діяльності та регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю яких здійснюється Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Порядок застосовується НКРЕКП при здійсненні контролю за дотриманням законодавства та ліцензійних умов ліцензіатами шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок та встановлює процедуру організації та проведення перевірок; порядок оформлення результатів перевірок; права та обов`язки голови та членів комісії з перевірки; права та обов`язки уповноваженої особи ліцензіата; контроль за виконанням рішень НКРЕКП; порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов.

ч.1 ст.17 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" встановлено, що для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор, зокрема, приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції.

п.1 ч.1, п.5 ч.4 ст.59 Закону України "Про ринок природного газу" передбачено, що до правопорушень на ринку природного газу віднесено, зокрема, порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності.

Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку природного газу приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на суб`єктів ринку природного газу (крім споживачів) у таких розмірах: від 3000 до 100000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку природного газу відповідно до законодавства у сфері функціонування ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню:

б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку природного газу, що підлягає ліцензуванню;

б-2) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку природного газу;

Системний аналіз Рекомендації Кабінету Міністрів Ради Європи № R(80)2, п.1.6, п.2.4 Методології проведення антикорупційної експертизи, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017р. № 1395/5, Рішеннях Європейського суду з прав людини від 17.12.2004р. у справі «Педерсен і Бодогор проти Данії» (заява № 49017/99), від 02.06.2006р. у справі «Волохи проти України» (заява № 23543/02) дають підстави для висновків, що за результатами проведеної у встановленому порядку перевірки, вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах встановлених п.5 ч.4 ст.59 Закону України «Про ринок природного газу" є дискреційним повноваженням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Щодо порушення ТзОВ "Закарпатгаз Збут" п.2.1 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме п.1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року №2493, та п.4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від ЗО вересня 2015 року № 2497 (далі - Типовий договір транспортування), у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування, колегія суддів зазначає наступне.

В п. 2.1. глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017р. №201 встановлено, що здійснення господарської діяльності з постачання природного газу здійснюється з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема: п.1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015р. №2493; положень п.4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2497.

п.1 глави 1 розділу ХІV Кодексу ГТС визначено, що замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. Періодом балансування є газова доба. (D)

Портфоліо балансування - це сукупність подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу; підтверджена номінація - підтверджений оператором газотранспортної системи обсяг природного газу замовника послуг транспортування, який буде прийнятий від замовника в точках входу до газотранспортної системи та переданий замовнику в точках виходу з газотранспортної системи у відповідний період; реномінація - заявка на зміну підтвердженої номінації (п.5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС).

Відповідно до положень глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС при розрахунку небалансу замовників послуг транспортування оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги природного газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи.

Перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

Згідно положення глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу, як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

Положеннями п.4.1 розділу IV договору транспотування природного газу від16.12.2019р. № , який укладений між ТОВ «Оператор ГТС України» та ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ, який відповідає Типовому договору транспортування природного газу, який затверджений постановою НКРЕКП від 30.09.2015р. № 2497 визначено, що замовник зобов`язаний:

-своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг;

-вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування;

-здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природного газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному кодексом та цим договором.

-здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунку оплату вартості добових небалансів, якого загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів замовника протягом звітного газового місяця.

В абз.1 п.9.2 розділу IX Типового договору транспортування у разі виникнення у Замовника негативного добового небалансу Оператор ГТС здійснює продаж замовнику, а замовник купівлю в оператора ГТС природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV кодексу ГТС.

У пункті 11.4 розділу XI Типового договору транспортування зазначено, що врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом Оператора ГТС на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими Оператор ГТС врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

Інформація щодо дотримання ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» послуг балансування відповідно до актів врегулювання щодобових небалансів у 2021-2022 роках ТОВ «Оператор ГТС України» за договором від 16.12.2019р. № наведена в таблиці 1.265.1

Зокрема, контролюючий орган встановив, що відповідно до таблиці 1.26.5.1 ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ протягом 2021-2022 років не забезпечував своєчасної збалансованості свого портфоліо балансування та не вчиняв дій щодо вчасного збалансування свого портфоліо балансування, що призвело до виникнення негативного небалансу природного газу протягом 2021 року у обсязі 5 051,41 тис. куб. м, протягом 2022 року в обсязі 221,77 тис. куб. м та позитивного небалансу протягом 2021 року у обсязі 16 244,03 тис. куб. м, протягом 2022 року в обсязі 8 309,16 тис. куб. м.

Отже, ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ порушив п.2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу. Зокрема, вимог п.1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень п.4.1 Типового договору транспортування, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом.

Верховний Суд вже розглядав правове питання чи можна вважати недотримання п.1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень п. 4.1 Типового договору, що призвело до невчасного збалансування позивачем свого портфоліо балансування, порушення п.2.1 глави 2 Ліцензійних умов та, відповідно, чи може бути за таке порушення застосована відповідальність, яка передбачена ст.59 Закону України "Про ринок природного газу".

У постанові Верховного Суду від 02 листопада у справі № 260/2484/21 зазначено, що ліцензіати - суб`єкти господарювання, що здійснюють діяльність у сфері транспортування природного газу, зобов`язані дотримуватися, зокрема, вимог Кодексу ГТС та Типового договору, у тому числі, в частині збалансованості своїх портфоліо балансування, для чого зобов`язані вчиняти всі необхідні заходи, спрямовані на збалансованість свого портфоліо балансування протягом газової доби, в якій здійснюється надання послуг транспортування природного газу. При цьому, положеннями Кодексу ГТС та Типового договору передбачено можливість вчасного врегулювання замовниками послуг транспортування своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів. Дотримання вищезазначених вимог є обов`язком суб`єкта господарювання, за умови здійснення ним господарської діяльності з постачання природного газу на підставі ліцензії, а тому Кодекс ГТС та Типовий договір є нормативно-правовими актами, які містять специфічні вимоги у сфері провадження господарської діяльності з постачання природного газу. Тому, їх порушення може вважатися порушенням Ліцензійних вимог, відповідальність за яке передбачене ст.59 Закону України "Про ринок природного газу".

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09 листопада 2022 року у справі № 140/5824/21.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивач, ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ порушив вимоги п.2.1 глави 2 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, зокрема, п.1 глави 1 розділу XIV Кодексу ГТС та положень п.4.1 Типового договору у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування, що не спростував апелянт.

Щодо порушення п.п.6 п.2.2 Ліцензійних умов в частині повідомлення НКРЕКП про всі зміни даних, зазначених в документах, що мають додаватися до заяви про отримання ліцензії, протягом одного місяця з їх настання.

Із змісту Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 03.03.2022р. №336 «Про врегулювання питання надання повідомлень НКРЕКП про всі зміни даних, зазначених у заяві, документах та відомостях, що додавалися до заяви про отримання ліцензії на строк запровадження (введення) воєнного стану в Україні» видно, що терміни подання повідомлень про всі зміни даних, зазначених у заяві, документах та відомостях, що додавалися до заяви про отримання ліцензії, суб`єктами господарювання, які є ліцензіатами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, які подаються відповідно до постанови НКРЕКП від 16.02.2017р. №201 «Про затвердження Ліцензійних умов провадження господарської діяльності на ринку природного газу» подовжено протягом 30 робочих днів після закінчення воєнного стану в Україні.

Контролюючий орган встановив, що Найменування ліцензіата ТЗОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» фактичне місцезнаходження станом на 31.12.2022р. та на час перевірки: 88015, м. Ужгород, вул. Богомольця, 21.

Відомості щодо зміни юридичної адреси які надав позивач листом від 17.11.2021р. № 887-Сл-19710-1121 (вх. НКРЕКП від 23.11.2021р. № 24604/1-21), враховані у Ліцензійному реєстрі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, та станом на 31.12.2022р. співпадають із адресою та найменуванням, які зазначені у Виписці з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 02.03.2023р. Однак, юридична адреса, зазначена в листі від 17.11.2021р. № 887-Сл-19710-1121 (вх. НКРЕКП від 23.11.2021р. № 24604/1-21) та подальших листах щодо змін даних, відрізняється від даних з Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 02.03.2023р. (додаток 1.7.1) в частині назви вулиці: в листі - вулиця Богомольця, фактично - вулиця Богомольця Олександра. Під час перевірки позивач надав НКРЕКП лист від 19.07.2023р. № 887-Сл-559-0723 (вх. НКРЕКП від 19.07.2023р. № 15459; додаток 1.7.2) щодо приведення у відповідність своєї фактичної юридичної адреси інформації, зазначеній у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань.

Контролюючий орган встановив, що протягом періоду, що перевірявся, відбулися зміни даних, зазначених у документах, що надавав ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ до заяви про отримання ліцензії, про що повідомлено НКРЕКП (том ІІ, а.с.176, 177).

ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ листом від 27.07.2021р. № 887-Ск-8266-0721 надав до НКРЕКП Інформацію про підтвердження відсутності здійснення контролю за діяльністю суб`єкта господарювання у значенні, наведеному у ст.1 Закону України Про захист економічної конкуренції, резидентами держав, що здійснюють збройну агресію проти України у значенні, наведеному у ст.1 Закону України Про оборону України та Відомість про доступність будівель та приміщень для прийому та обслуговування споживачів для людей з інвалідністю та інших маломобільних груп населення.

Листами від 22.09.2021р. № 887-Сл-14604-0921, від 17.12.2021р. № 887-Сл-21209- 1221, 29.11.2022р. № 887-Сл-5017-1122 Товариство надав НКРЕКП оновлену Інформацію про підтвердження відсутності здійснення контролю за діяльністю суб`єкта господарювання у значенні, наведеному у ст.1 Закону України Про захист економічної конкуренції, резидентами держав, що здійснюють збройну агресію проти України у значенні, наведеному у ст.1 Закону України Про оборону України.

Товариство листом від 06.05.2021р. № 887-Сл-2857-0521 (вх. НКРЕКП від 12.05.2021р. № 9747/1-21) надав до НКРЕКП оновлені Відомості про засоби провадження господарської діяльності з постачання природного газу, в яких в Інформації про наявні будівлі та приміщення Товариства для прийому та обслуговування споживачів додано адреси точок контакту згідно договору про надання послуг від 31.08.2020р. № 13D887-635-20 із ТОВ 104.ЮА та додаткової угоди №2 від 01.03.2021р. до нього (додаток 1.7.3). Зазначене Повідомлення про зміни даних, зазначених у документах, що долучались до заяви про отримання ліцензії, подано до НКРЕКП пізніше чим один місяць з дня настання таких змін, а саме, тобто із запізненням на 42 днів.

Отже, в ході перевірки контролюючий орган встановив факт здійснення позивачем ліцензованої діяльності із застосуванням засобів провадження господарської діяльності з постачання природного газу, про які несвоєчасно повідомлено НКРЕКП, що свідчить про порушення ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ п.п.6 п.2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині повідомлення НКРЕКП про всі зміни даних, зазначених у документах, що мають додаватися до заяви про отримання ліцензії, протягом одного місяця з дня їх настання, що не спростував апелянта

Щодо порушення п.п.13 п.2.2 Ліцензійних умов щодо виконання умов (вимог) чинних Правил постачання природного газу, що затверджуються НКРЕКП, а також договорів природного газу, а саме положення п.24 розділу III Правил постачання в частині зарахування у разі переплати суми переплати в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повернення на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги.

В п.24 розділу III Правил постачання природного газу, які затверджені постановою НКРЕКП від 30.09.2015р. №2496 (далі - Правила постачання), видно, що у разі переплати сума переплати зараховується в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повертається на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги.

Тобто, на письмову вимогу споживача щодо повернення коштів переплати за послуги постачання природного газу, постачальник зобов`язаний повернути споживачу переплату протягом п`яти робочих днів.

В періоді, що перевірявся контролюючий орган встановив, що постачання природного газу побутовим споживачам здійснювалося Ліцензіатом відповідно до Типового договору на постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015р. № 2500. До Регулятора НКРЕКП надійшли звернення споживачі щодо неповернення ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ суми переплати за послуги постачання природного газу.

В ході проведення позапланової перевірки комісія направила позивачу запит від 23.06.2023р. № 35/97-23 щодо надання письмових пояснень ( з покликанням на нормативно-правові акти) та усіх відповідних підтверджуючих документах щодо питань які викладені у зверненнях споживачів.

З інформації, яка наведена в таблиці 1.13 - ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ порушив п.п.13 п.2.2 глави 2 Ліцензійних умов щодо виконання умов (вимог) чинних Правил постачання природного газу, що затверджуються НКРЕКП, а також договорів природного газу, а саме положення п.24 розділу III Правил постачання в частині зарахування у разі переплати суми переплати в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повернення на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги.

ст.141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» встановлено, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/ імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України (далі - ТПП України) та уповноваженими нею регіональними торгово- промисловими палатами відповідно до ст.ст.14, 141 Закону України «Про торгово-промислові палати України» шляхом видачі сертифіката.

Отже, саме сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, є відповідним посвідченням форс-мажорних обставин.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 13.07.2023р. у справі №560/9742/22.

Верховний Суд в постанові від 25.01.2022р. у справі № 904/3886/21 виклав наступні висновки щодо застосування ст.14-1 Закону України «Про торгово- промислові палати в Україні»:

-ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності

-форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом;

-наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» шляхом видачі сертифіката.

У постанові Верховного Суду від 15.06.2023р. у справі №910/8580/22 викладено наступні висновки:

-лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022р. є загальним офіційним документом та не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин;

-форс-мажор, або ж обставини непереборної сили, - це надзвичайні та невідворотні обставини, настання яких призвело до об`єктивної неможливості виконати зобов`язання. Водночас сама по собі, зокрема, збройна агресія проти України, девальвація гривні, воєнний стан, не може автоматично означати звільнення від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Воєнний стан, девальвація гривні, як обставини непереборної сили, звільняє від відповідальності лише у разі, якщо саме внаслідок пов`язаних із нею обставин компанія/фізична особа не може виконати ті чи інші зобов`язання;

-наявність сертифікату Торгово-промислової палати України про форс-мажор суд має оцінювати у сукупності з іншими доказами, тобто дані обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку.

У постанові Верховного Суду від 07.06.2023р. у справі № 912/750/22 викладено висновок про те, що лист Торгово-промислової палати України №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022р. не можна вважати сертифікатом у розумінні ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також такий лист не є документом, який був виданий за зверненням відповідного суб`єкта (відповідача), для якого могли настати певні форс-мажорні обставини.

У постанові Верховного Суду від 07.06.2023р. у справі № 906/540/22 викладено наступні висновки: Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022р.№2024/02.0-7.1

-засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України стала підставою для введення воєнного стану та є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили);

-вказаний лист Торгово-промислової палати України адресований «Всім, кого це стосується», тобто необмеженому колу суб`єктів, його зміст носить загальний інформаційний характер та констатує абстрактний факт наявності форс- мажорних обставин без доведення причинно-наслідкового зв`язку у конкретному зобов`язанні;

-лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022р. №2024/02.0-7.1 не є безумовною підставою вважати, що форс-мажорні обставини настали для всіх без виключення суб`єктів. Кожен суб`єкт, який в силу певних обставин не може виконати свої зобов`язання за окремо визначеним договором, має доводити наявність в нього форс-мажорних обставин.

У постанові Верховного Суду від 29.06.2023р. у справі № 922/999/22 викладено наступні висновки:

-лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022р., на який посилався скаржник у судах попередніх інстанцій, та яким визнано форс-мажорною обставиною військову агресію російської федерації проти України, є загальним офіційним документом та не містить ідентифікуючих ознак конкретного договору, зобов`язання, виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин. Отже лист Торгово-промислової палати України не можна вважати сертифікатом у розумінні статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні»;

-наявність сертифікату Торгово-промислової палати України про форс-мажор суд має оцінювати у сукупності з іншими доказами, тобто дані обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку;

-сторона, яка посилається на форс-мажор, має довести причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажором та неможливістю виконати конкретне зобов`язання;

- той факт, що Торгово-промислова палата України засвідчила форс-мажорні обставини - військову агресію російської федерації проти України, сам по собі не є підставою для звільнення або зменшення відповідальності за невиконання/ неналежне виконання договірних зобов`язань.

Отже, колегія суддів зазначає, що лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022р. № 2024/02.0-7.1 є документом загального інформаційного характеру, а тому цей лист не може вважатися сертифікатом ТПП, який виданий відповідно до положень ст.14 Закону України від 02.12.1997р. №671/97-ВР Про торгово-промислові палати в Україні і не є доказом настання форс-мажору (обставин непереборної сили) для певного суб`єкта господарювання у конкретному зобов`язанні.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 15.06.2023р. у справі №910/8580/22.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що апелянт не надав контролюючому органу належних та допустимих доказів які б могли підтвердити настання випадків, які можливо віднести до обставин непереборної сили - форс-мажору при наданні послуг.

Обставина у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, введення на території України воєнного стану, не містять причинно- наслідкового зв`язку між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань, оскільки ТОВ Закарпатгаз Збут, та об`єкти споживачів, щодо яких повинно відбутись зарахування у разі переплати суми переплати в рахунок оплати на наступний розрахунковий період або повернення на поточний рахунок споживача на його письмову вимогу протягом п`яти робочих днів після отримання такої вимоги та письмових звернень споживачів не знаходяться на територіях, на яких велись бойові дії у спірний період (період, що перевірявся) або тимчасово окупованих російською федерацією, згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22.12.2022 № 309.

Апелянт вважає, що несвоєчасний розгляд звернень відбувся через їх велику кількість, падіння рівня розрахунків, енергетичну кризу в країни, а також карантинні обмеження та воєнний стан.

Разом з тим, колегія суддів вважає, що обставини, на які покликається апелянт, не звільняє його від виконання визначених законодавством обов`язків та не є підставою для скасування оспорюваного рішення в частині зазначеного порушення.

Щодо порушення п.п.18 п.2.2 Ліцензійних умов у частині обов`язку ліцензіата складати звітність, затверджену НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подавати її до НКРЕКП у встановленому порядку, а також в частині обов`язку ліцензіата дотримуватись мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП, колегія суддів зазначає про таке.

Із змісту постанови НКРЕКП від 07 липня 2016 року № 1234 Про затвердження форм звітності НКРЕКП щодо здійснення моніторингу на ринку природного газу та інструкцій щодо їх заповнення (далі - Постанова № 1234), видно, що ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ у періоді, що перевірявся, повинен був подавати форми звітності:

- №4-НКРЕКП-газ-моніторинг (квартальна) Звіт про оптові ціни на природний газ (далі - форма № 4) - не пізніше 20 числа місяця, наступного за звітним кварталом - до НКРЕКП;

- №5-НКРЕКП-газ-моніторинг (квартальна) Звіт про діяльність постачальника природного газу (далі - форма № 5) - не пізніше 20 числа місяця, наступного за звітним періодом - до НКРЕКП;

- №5а-НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) Звіт про діяльність постачальника природного газу з постачання природного газу побутовим споживачам (далі - форма № 5а) - до 20 числа місяця, наступного за звітним періодом - до НКРЕКП та структурних підрозділів НКРЕКП на територіях.

Згідно Інструкцій щодо заповнення форм звітності:

- форму № 4-НКРЕКП-газ-моніторинг мають надавати суб`єкти ринку природного газу, які здійснюють оптовий продаж природного газу (далі - оптовий продавець), а відповідно до п.6 розділу ІІ цієї Інструкції: у разі відсутності діяльності (оптової закупівлі та оптового продажу природного газу) у звітному кварталі оптовий продавець звітність не подає;

- форму № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг мають надавати суб`єкти ринку природного газу, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання природного газу, п. 6 розділу ІІ цієї Інструкції: у разі відсутності діяльності з постачання природного газу у звітному кварталі суб`єкт господарювання не подає звітність, крім випадків, коли постачальник спожив природний газ на власні потреби у звітному кварталі;

- форму № 5а-НКРЕКП-газ-моніторинг мають надавати суб`єкти ринку природного газу, які тримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання природного газу та провадять господарську діяльність з постачання природного газу побутовим споживачам, а відповідно до п.6 розділу ІІ цієї Інструкції: у разі відсутності діяльності з постачання природного газу побутовим споживачам у звітному місяці форма № 5а постачальником не подається.

Датою подачі вищезазначених форм звітності вважається дата їх реєстрації в НКРЕКП.

Інформація щодо термінів надання ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області звітності за 2021-2022 роки наведено у таблиці 1.18.1 (т.ІІ, а.с.184).

Відповідно до постанови НКРЕКП від 01.03.2022р. № 335 Про врегулювання деяких питань на строк запровадження (введення) воєнного стану в Україні (в редакції, що діяла до 21.06.2022р.) у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, введеним відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, подовжено терміни подання звітності та інформації суб`єктами господарювання, які є ліцензіатами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, крім оператора системи передачі та оператора ринку, яка подається відповідно до постанов НКРЕКП, зокрема Постанови № 1234.

Вказана звітність за відповідні звітні періоди має бути подана протягом 30 робочих днів після закінчення воєнного стану в Україні.

Постановою НКРЕКП від 21.06.2022р. №622 Про внесення зміни до постанови НКРЕКП від 01 березня 2022 року № 335 визначено, зокрема, що ліцензіати НКРЕКП мають подати звітність та інформацію, яка подається відповідно до постанови НКРЕКП від 07 липня 2016 року № 1234 протягом місяця з дня оприлюднення цієї постанови (день оприлюднення на офіційному веб-сайті Регулятора 23.06.2022р., оскільки 23.07.2022р. та 24.07.2022р. - вихідні дні, то кінцевий термін подання звітності - 25.07.2022р.).

Згідно наказом Міністерства енергетики України від 08.06.2022р. №198 Про постачання природного газу побутовим споживачам (далі - Наказ № 198) усіх побутових споживачів ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ з 01 травня 2022 року переведено до постачальника останньої надії ТОВ Газопостачальна компанія Нафтогаз України. Тобто, Ліцензіатом з липня 2022 року форма № 5а не подавалася відповідно до Інструкції.

Звіт за формою № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг (квартальна) Звіт про діяльність постачальника природного газу за III кв. 2022 року ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ подано до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області з порушенням терміну, визначеного Інструкцією, на 4 дні, що свідчить про порушення п.п.18 п.2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині обов`язку Ліцензіата складати звітність, затверджену НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подавати її до НКРЕКП у встановленому порядку.

Отже, позивач підтверджує допущені в цій частині порушення, однак зазначає, що на момент винесення оскаржуваної постанови вони усунені.

Разом з тим, поетапне усунення виявлених порушень не нівелює факт його виявлення контролюючим органом загалом.

Щодо достовірності даних, наведених у формах звітності № 5-НКРЕКП-газ- моніторинг (квартальна) Звіт про діяльність постачальника природного газу колегія суддів зазначає про таке.

Комісією з проведення перевірки здійснено співставлення даних, що наведено Ліцензіатом у формах № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг за 2021 рік, та даних бухгалтерського обліку, та встановлено: - у рядку 1.1 побутовим споживачам розділу ІІ Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ у графі Об`єм/обсяг природного газу (фактичний), (тис. грн) загальна сума (сумарно за І-IV квартали 2021 року) становить 2 157 855 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 2 343 265 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.2 Акту перевірки); - у рядку 1.1 побутовим споживачам розділу ІІ Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ у графі Борг, в тис. грн загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2021 року) становить 1 120 463,46 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 1 281 321,45 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.2 Акту перевірки); - у рядку 1.2.4 промисловим підприємствам та іншим суб`єктам господарювання розділу ІІ Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ у графі Об`єм/ обсяг природного газу (фактичний), (тис. грн) загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2021 року) становить 195 808,21 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 197 899,11 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.2 Акту перевірки); - у рядку 1.2.4 промисловим підприємствам та іншим суб`єктам господарювання розділу ІІ Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ у графі Борг, в тис. грн загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2021 року) становить 18 691,790 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 18 774,24 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.2 Акту перевірки).

Комісією з проведення перевірки здійснено співставлення даних, що наведено Ліцензіатом у формах № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг за 2022 рік, та даних бухгалтерського обліку, та встановлено: - у рядку 1.1 побутовим споживачам розділу ІІ Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ у графі Об`єм/обсяг природного газу (фактичний), (тис. грн) загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2022 року) становить 1 241 774,930 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 1 266 839,60 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.3 Акту перевірки); - у рядку 1.1 побутовим споживачам розділу ІІ Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ у графі Борг, в тис. грн загальна сума (сумарно за І-ІV квартали 2022 року) становить 928 844,280 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 1 025 343,98 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.3 Акту перевірки); - у рядку 1.2.4 промисловим підприємствам та іншим суб`єктам господарювання розділу II Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ у графі Об`єм/ обсяг природного газу (фактичний), (тис. грн) загальна сума (сумарно за I-IV квартали 2022 року) становить 116 253,02 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 116 616,34 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.3 Акту перевірки); - у рядку 1.2.4 промисловим підприємствам та іншим суб`єктам господарювання розділу II Стан розрахунків споживачів за спожитий природний газ у графі Борг, в тис. грн загальна сума (сумарно за I-IV квартали 2022 року) становить 1 354,88 тис. грн, а відповідно до даних бухгалтерського обліку - 1 358,27 тис. грн (дані таблиці 1.26.3.3 Акту перевірки).

Зазначене свідчить про порушення позивачем п.п.18 п.2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині складання звітності, затвердженої НКРЕКП, щодо провадження господарської діяльності з постачання природного газу та подання її до НКРЕКП у встановленому порядку.

Детальна інформація щодо невідповідності даних, зазначених Ліцензіатом у формах № 5-НКРЕКП-газ-моніторинг за 2021 та 2022 роки, та даних бухгалтерського обліку зазначено у п.1.26 акту перевірки, що не спростував апелянт.

Щодо порушення вимог п.п.23 п.2.2 Ліцензійних умов у частині надання до НКРЕКП документів, інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП суд апеляційної інстанції звертає увагу на таке.

Комісії з перевірки надано реєстр отриманих ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ листів та запитів від НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області у 2021 - 2022 роках, який містить інформацію: вихідні реквізити листа НКРЕКП або Сектору НКРЕКП у Закарпатській області, дату отримання листа Товариством, короткий зміст листа, встановлений термін виконання (за наявності), вихідні реквізити листа-відповіді ліцензіата.

Протягом 2021 року на адресу ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ від НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області надійшло 73 листи, в тому числі щодо надання документів та інформації стосовно розгляду звернень споживачів, протягом 2022 року - 43 листи. Вибірковою перевіркою встановлено, що відповіді на запити ліцензіатом до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області надавалися своєчасно.

В п.п.23 п.2.2 глави 2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017р. № 201, видно, що при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог, зокрема надавати НКРЕКП документи, інформацію та звітність, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП (але не менш як протягом 10 робочих днів, крім запитів під час здійснення заходів державного нагляду (контролю)).

Комісією з перевірки надано запити Ліцензіату від 27.06.2023р. № 35/98-23, від 04.07.2023р. № 35/101-23, від 06.07.2023р. № 35/104-23 стосовно надання інформації та документів щодо переказу забезпечувального платежу за умовами договорів із ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ, зокрема по договору від 01.12.2021р. № 12А167-1193-21.

ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ листами від 30.06.2023р. № 887-Сл-540-0623 та від 05.07.2023р. № 88702-Сл-542-0723 надав інформацію, що не отримував та не повертав забезпечувальний платіж за умовами договорів, що свідчить про надання недостовірної інформації. Детальна інформація наведена в п.1.26 Акту перевірки.

Відповідно до ст.19 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», у разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством (що спростовує безпідставні доводи Позивача щодо відсутності у Товариства обов`язку надавати на запит НКРЕКП документи, що не є предметом перевірки).

Отже, надання недостовірної інформації з боку ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ є порушенням п.п.23 п.2.2 Ліцензійних умов у частині обов`язку Ліцензіата надавати НКРЕКП документи, інформацію та звітність, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП (але не менш як протягом 10 робочих днів, крім запитів під час здійснення заходів державного нагляду (контролю)).

Інформація щодо надання Товариством до НКРЕКП документів, інформації та звітності, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП, відображена в п.1.18 Акту перевірки.

Інформація щодо стану розрахунків ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ з ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ за отримані обсяги природного газу у 2021 році зазначена у Таблиці 1.26.4.1 з ПДВ (том ІІ, а.с.187)

Згідно з оборотно-сальдовою відомістю та Акту звіряння взаємних розрахунків - ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ сплатило у грудні 2021 року за природний газ - 15 586,96 тис. грн (з ПДВ). Заборгованість на кінець 2021 та 2022 років відсутня.

В ході аналізу руху коштів на банківському рахунку ТОВ ЙЕ Енергія у АТ Банк Альянс № НОМЕР_1 встановлено, що 14.12.2021р. ТОВ ЙЕ Енергія зг.дог № ЗКЗ-ПР-02-2018-25 від 27.12.2017р. та листа № 88702-СЛ-21084- 1221 від 14.12.2021р. повернуто на адресу ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ 204,00 млн. грн з ПДВ двома операціями 106 615 580,94 грн. та 97 384 419,06 грн. З наданого акту звіряння взаємних розрахунків (додаток 1.26.1.3) встановлено, що у Товариства обліковується отримання коштів на суму - 97 384 419,06 грн. 15 грудня 2021 року за договором № ЗКЗ-ПР-02-2018-25 від 27.12.2017 р. як повернення коштів.

Відповідно до п.5.9. договору купівлі-продажу природного газу від 01.12.2021р. № 12А167-1193-21, укладеного ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ з ТОВ ЙЕ Енергія, зазначено: до 31 грудня 2021 р. включно, Покупець (ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ) переказує Продавцю Забезпечувальний платіж (Завдаток) у розмірі 210 000 000,00 (двісті десять мільйонів гривень 00 копійок) грн.. Проте, згідно наданої оборотно-сальдової відомості та актів звіряння взаємних розрахунків за договором від 01.12.2021р. № 12А167-1193-21, вищенаведені платежі не проводились.

З банківського рахунку ТОВ ЙЕ Енергія видно, що у AT Банк Альянс № НОМЕР_1 у період з 22.12.2021р. - 30.12.2021р. ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ згідно п.5.9 договору №12А167-1193-21 від 01.12.2021р. кошти у розмірі 174 616 087,81грн. перераховано на адресу ТОВ ЙЕ Енергія у вигляді забезпечувального платежу (без ПДВ), а саме: 21.12.2021р. - 2 платежі: 5 000 000 грн. і 6 000 000 грн.; 22.12.2021р.: 900 000 грн.; 23.12.2021 року 2 платежі: 108 000 000 грн. і 600 000 грн.; 24.12.2021р.: 2 000 000 грн.; 28.12.2021р.: 8 000 000 грн.; 30.12.2021 року 5 платежів: 20 191 029 грн., 14 225 058,81 грн., 5 200 000 грн., 2 500 000 грн. і 2 000 000 грн.

Комісією з перевірки надано ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ запити від 27.06.2023р. № 35/98-23, від 04.07.2023р. № 35/101-23, від 06.07.2023р. № 35/104-23 стосовно надання інформації та документів щодо переказу забезпечувального платежу за умовами договорів, зокрема по договору від 01.12.2021р. № 12А167-1193-21.

ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ листами від 30.06.2023р. № 887-Сл-540-0623 та від 05.07.2023р. № 88702-Сл-542-0723 надало інформацію що не отримувало та не повертало забезпечувального платежу за умовами договорів, що свідчить про надання недостовірної інформації.

Таким чином, надання недостовірної інформації Ліцензіатом ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ є порушенням п.п.23 п.2.2 Ліцензійних умов в частині обов`язку Ліцензіата надавати НКРЕКП документи, інформацію та звітність, що містять достовірні дані, необхідні для виконання НКРЕКП своїх повноважень, в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП (але не менш як протягом 10 робочих днів, крім запитів під час здійснення заходів державного нагляду (контролю)).

Щодо порушення п.п.25 п.2.2 Ліцензійних умов у частині дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу суд апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Постановою НКРЕКП від 21.09.2017р. № 1156, затверджено Мінімальні стандарти та вимоги до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу (далі - Стандарти та вимоги). Зазначена постанова НКРЕКП поширюється, зокрема на суб`єктів ринку природного газу, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання природного газу.

Стандартами та вимогами передбачено надання постачальниками природного газу інформації щодо: - показників комерційної якості надання послуг постачальників природного газу; - переліку джерел інформації щодо комерційної якості надання послуг постачальника природного газу; - реєстрів письмових звернень споживачів постачальників природного газу; - реєстрів надання послуг постачальників природного газу; - дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів при наданні послуг постачання природного газу та сум виплачених компенсацій за недотримання цих стандартів та вимог.

В п.4.1 та п.4.6 розділу 4 Стандартів та вимог, видно, що інформація щодо показників комерційної якості надання послуг постачальника природного газу, перелік джерел інформації, реєстр письмових звернень споживачів, реєстр надання послуг складається станом на останнє число звітного періоду і подається постачальником щоквартально до НКРЕКП та її територіальних органів за місцезнаходженням постачальником не пізніше ніж через 50 днів після звітного періоду.

Відповідно до п.4.8 розділу 4 Стандартів та вимог, постачальник природного газу щороку до 01 березня року, наступного за звітним, надає до НКРЕКП та оприлюднює на своєму офіційному сайті інформацію щодо дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів при наданні послуг постачання природного газу та сум виплачених компенсацій за недотримання цих стандартів та вимог за формою, наведеною в додатку 16 до Стандартів та вимог.

Із змісту Мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 21.09.2017р. № 1156 (далі - Стандарти та вимоги) видно, що суб`єкти ринку природного газу, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з постачання природного газу зобов`язані надавати на паперових носіях та в електронному вигляді до НКРЕКП та її відповідного територіального органу щоквартально не пізніше ніж через 50 днів після звітного періоду інформацію щодо показників комерційної якості надання послуг постачальників природного газу; перелік джерел інформації щодо комерційної якості надання послуг постачальника природного газу; реєстр письмових звернень споживачів постачальників природного газу; реєстр надання послуг постачальників природного газу та щорічно до 01 березня року - інформацію щодо дотримання мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів при наданні послуг постачання природного газу та сум виплачених компенсацій за недотримання цих стандартів та вимог.

Інформація щодо термінів надсилання Ліцензіатом до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Закарпатській області інформації за формою, наведеною у додатках 10, 11, 12, 14 та 16 до Стандартів та вимог за 2021-2022 роки наведена у таблиці 1.25.1 (том ІІ, а.с.189).

Отже, Ліцензіат не дотримав вимоги п.4.1 та п.4.6 глави 4 Стандартів та вимог, у частині подання постачальником інформації щодо показників комерційної якості надання послуг постачальника природного газу, переліку джерел інформації, реєстру письмових звернень споживачів, реєстру надання послуг щоквартально до НКРЕКП та її територіальних органів за місцезнаходженням постачальника не пізніше ніж через 50 днів після звітного періоду.

Перевіркою встановлено, що Додатки 10, 11, 12, 14 за III та IV кв. 2022 року подано до НКРЕКП з порушенням терміну, визначеного Стандартами та вимогами, від 1 до 2 днів, що свідчить про порушення п.п.25 п.2.2 глави 2 Ліцензійних умов у частині обов`язку ліцензіата, дотримуватись мінімальних стандартів та вимог до якості обслуговування споживачів та постачання природного газу, затверджених НКРЕКП.

Товариство листом від 21.07.2022р. № 88705-Сл-4034-0722 (вх. НКРЕКП від 25.07.2022р. № 10191/1-22) повідомив НКРЕКП про переведення побутових споживачів до постачальника останньої надії.

Інформація щодо розміщення Додатка 16 на веб-сайті Товариства наведена в п.4.6 Акту перевірки.

Інформація щодо показників якості надання послуг постачальника природного газу у періоді, що перевірявся, відповідно до додатку 10 Стандартів та вимог, наведена у таблиці 1.25.2 (том ІІ, а.с.190).

Достовірність надання Ліцензіатом інформації щодо якості послуг постачальника, зазначеної в додатках 10, 11, 12, 14 за 2021 - 2022 роки, комісією з проведення перевірки перевірена шляхом вибіркового методу перевірки даних та співставлення їх з даними з первинних джерел інформації. Результати вибіркової перевірки наведені у таблиці 1.25.3 (т. ІІ, а.с.190).

У періоді, що перевірявся, ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ не здійснював виплат компенсацій споживачам за недотримання Стандартів та вимог.

Щодо розрахунків з власниками газу та переплати з ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ колегія суддів звертає увагу апелянта на наступне.

В ході проведення перевірки контролюючий орган встановив, що станом на 31.12.2021р. ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ перед НАК НАФТОГАЗ УКРАЇНИ заборгованість становила 757 312,60 тис. грн та була простроченою, протягом 2021-2022 років та станом на момент перевірки заборгованість не оплачена та становила 757 312,60 тис.грн.. Водночас, до НКРЕКП надійшли листи Головного управління контррозвідувального забезпечення об`єктів критичної інфраструктури та протидії фінансуванню тероризму Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України від 07.06.2023р. № 5/7/2/1-14516 та від 11.07.2023р. № 5/7/2/1-17687 щодо передачі природного газу та переказу забезпечувального платежу на адресу ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ у 2021 році.

Комісією з перевірки надано запити від 27.06.2023р. № 35/98-23, від 04.07.2023р. № 35/101-23, від 06.07.2023р. № 35/104-23 стосовно надання інформації та документів щодо фінансово-господарських відносин ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ із ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ щодо передачі природного газу (на адресу ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ) та сплати забезпечувального платежу за період: 01.01.2021р. - 31.12.2022р.

Перевіркою встановлено, що між ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ (Продавець) та ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ (Покупець) укладено договір купівлі-продажу природного газу від 25.11.2021р. № 12А167-1122-21, за умовами якого Продавець зобов`язується передати у власність Покупцю у листопаді-грудні 2021 року природний газ в обсязі 467,822 тис. куб. м. Ціна газу за цим договором становить 33,31815 грн за куб. м з ПДВ.

Відповідно до Акта приймання-передачі природного газу від 29.11.2021р. № ЗЗК81024802 до договору від 25.11.2021р. № 12А167-1122-21 ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ передало, а ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ прийняло в підземних сховищах AT УКРТРАНСГАЗ у листопаді 2021 року природний газ в обсязі 467,822 тис. куб. м вартістю 15 586,96 тис. грн (з ПДВ).

При цьому, слід зазначити, що ТОВ ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ здійснив переплату ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ за фактично не отриманий природний газ у 2021-2022 роках та яка станом на 31.12.2022р. складала 132 512 ,44 тис. грн

Щодо доводів апелянта щодо розрахунку з ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ не мають жодної юридичної ваги, оскільки НКРЕКП не накладала штраф за переплату перед ТОВ ЙЕ ЕНЕРГІЯ та в акті перевірки не зазначала про порушення ліцензійних умов в цій частині колегія суддів зазначає наступне.

п.2.1 Ліцензійних умов відноситься до Глави 2 Вимоги до провадження господарської діяльності з розподілу природного газу. Тобто, не є загальною нормою, як стверджується споживачем. При цьому, актом перевірки зафіксовано які саме нормативні документи у сфері нафтогазового комплексу були порушені та у якій саме частині. Такий же детальний опис міститься і в прийнятому рішенні (постанові № 694): п.2.1 Ліцензійних умов у частині здійснення господарської діяльності з постачання природного газу з дотриманням вимог Правил постачання природного газу, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, які регулюють ринок природного газу, а саме: пункту 1 глави 1 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року №2493, та п.4.1 Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2497, у частині вчасного збалансування свого портфоліо балансування; пункту 5 розділу II Правил постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2496 у частині належного повідомлення споживача постачальником про його намір змінити умови договору постачання природного газу не пізніше ніж за 30 днів до набрання чинності такими змінами. Тобто, НКРЕКП застосувала норми пункту 2.1 Ліцензійних умов із подальшим конкретизуванням норм які саме нормативні документи були порушені.

Отже, доводи апелянта, що норма п.2.1 передбачає загальний (не виключний перелік законодавчих актів) є безпідставними

Крім того, колегія суддів не приймає до уваги доводи апелянта про порушення порядку застосування відповідальності у вигляді штрафу, оскільки Законом "Про ринок природного газу" встановлені види санкцій за правопорушення на ринку природного газу, а не почерговість їх накладення. У зв`язку із встановленням контролюючим органом значної кількості порушень, накладення штрафу на позивача та його розмір є правомірним, що також свідчить про необґрунтованість посилання позивача на порушення принципів пропорційності порушення і покарання.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки суб`єкт владних повноважень в особі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг діяв в межах повноважень та у спосіб визначений законами та Конституцією України. Постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 15.08.2023р. №1510 «Про накладення штрафу на ТОВ «ЗАКАРПАТГАЗ ЗБУТ» за порушення вимог законодавства та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання природного газу» та накладення штрафу у розмірі 850000 грн. є законною та обгрунтованою.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, п.29).

Також згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

В ст.242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

ст. 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Закарпатгаз Збут" - залишити без задоволення, а Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 травня 2024 року у справі № 260/443/24 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених ч.4 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н. В. Бруновська
судді І. В. Глушко
Р. М. Шавель
Повне судове рішення складено 07.11.2024р.