Справа № 208/13229/24
Суддя: Гречана В. Г.
Дата ухвалення: 2024-11-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

провадження № 2-а/208/60/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2024 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Гречана В.Г., розглянувши адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

11 листопада 2024 р. позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 в якому просить скасувати постанову №1690 від 28.10.2024 року якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП та закрити провадження у справі.

Згідно з позовних вимог, позивач просить скасувати постанову №1690 від 28.10.2024 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу 17 000,00 грн. по справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210 КУпАП за «несвоєчасне з`явлення до ІНФОРМАЦІЯ_2 для оновлення військово-облікових даних, не оновлення даних у додатку «Резерв+», та був поданий у розшук».

В обгрунтування пропущеного строку звернення до суду з відповідним позовом ОСОБА_1 вказує, що постійно перебуває на робочому місці та не має достатньо часу щоб звернутися до фахівця у галузі права, тому не міг вчасно звернутися до юриста/адвоката та подати до суду даний позов. Тож враховуючи ту обставину, що позивач звернувся до фахівця у галузі права тільки 10.11.2024 року, тому вважає що саме з 10.11.2024 року позивачу було належним чином розтлумачено його права на оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, а тому такі обставини є поважними причинами для поновлення строку на подання позовної заяви до суду.

Дослідивши позовну заяву та матеріали, доданні до неї, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови) (ч.2 ст.286 КАС України).

Частиною шостою ст.161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч.1 ст.121 КАС України).

Так, позивач оскаржує постанову про накладення адміністративного стягнення від 28.10.2024 року, натомість до суду звернувся лише 11.11.2024 року аргументуючи це тим, що тільки 10.11.2024 року звернувся до фахівця в галузі права та йому було розтлумачено його права на оскарження постанови.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частинами 1 та 2 ст.44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо дотримання строків звернення до суду.

З аналізу викладеного вище законодавства убачається, що строк звернення до суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальні строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.11.2019 у справі № 9901/405/19.

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.12.2021 у справі № 640/20314/20 досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, особа зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи у які вона брала участь. При цьому не реалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Таким чином, суд не бере до уваги твердження позивача, викладені у позовній заяві про поновлення строку звернення до суду із даним позовом та зазначає, що в клопотанні позивача не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку, при цьому судом також враховано що в постанові про притягнення до адміністративної відповідальності на стор.2 роз`яснено ст.287-289 КУпАП, а саме що постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення у вищому органі, або у відповідному суді.

Оскільки вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду є неповажними, суд відмовляє у поновлені строку звернення до суду та повертає позовну заяву позивачу.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 123, 161, 169, 171 286 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволені клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до Заводського районного суду м.Дніпродзержинська щодо оскарження постанови №1690 від 28.10.2024 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення за «несвоєчасне з`явлення до ІНФОРМАЦІЯ_2 для оновлення військово-облікових даних, не оновлення даних у додатку «Резерв+», та був поданий у розшук» - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності разом із додатками повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, встановлені статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.Г. Гречана