Справа № 520/22368/24
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2024-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 листопада 2024 р. № 520/22368/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Ольга Горшкова, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 22 о/с від 19.01.2024 про застосування дисциплінарного стягнення до полковника поліції заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 у вигляді звільнення;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 34 від 15.01.2024 про застосування дисциплінарного стягнення до полковника поліції заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу та додаткової винагороди за період з 19.01.2024 по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України;

- допустити до негайного виконання постанови суду в частині поновлення полковника поліції ОСОБА_1 по посаді заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області на службі та стягнення середнього грошового забезпечення у межах суми стягнення за один місяць.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.08.2024 у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовлено. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишено без руху.

Надано позивачеві термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду:

1) заяву про поновлення строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку та доказів поважності таких причин;

2) належним чином засвідчені копії наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 22 о/с від 19.01.2024 про застосування дисциплінарного стягнення до полковника поліції заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 у вигляді звільнення; наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 34 від 15.01.2024 про застосування дисциплінарного стягнення до полковника поліції заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції.

3) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

4) доказ надсилання до Електронного кабінету Головного управління Національної поліції в Харківській області копії позовної заяви з додатками.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.08.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу -повернуто позивачеві.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 09.10.2024 апеляційну скаргу позивача задоволено. Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.08.2024 скасовано. Справу направлено для продовження розгляду.

Так, на виконання вимог ухвали суду від 14.08.2024 позивачем надано до суду уточнений адміністративний позов від 26.08.2024, в якому позивач виклав клопотання про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою, надав докази в обґрунтування своєї правової позиції, зокрема копії оскаржуваних наказів, надав копію уточненого позову для відповідача.

Дослідивши доводи клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду (від 26.08.2024), суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позивач в уточненій позовній заяві просив поновити пропущений строк звернення з вказаним позовом посилаючись на те, що з матеріалами службового розслідування, які слугували підставою для винесення спірних наказів позивач ознайомлений не був, а тому не мав можливості сформувати правову позицію щодо оспорювання наказів, тому як останні фактично містять лише інформацію резолютивну частину рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності (без можливості з`ясування мотивувальної частини прийнятого рішення), у зв`язку з чим позивач звернувся за правничою допомогою до адвоката.

26 січня 2024 року представник позивача направив адвокатський запит про надання завірених належним чином копії всіх матеріалів службового розслідування відносно позивача, відповідь на зазначений запит отримано 05.02.2024.

Крім того, зазначив, що звернувся до Московського районного суду м. Харкова для оскарження постанови про накладення на нього адміністративного стягнення за ч.2 ст.122 КУпАП (справа №635/224/24) та щодо вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП (справа №643/2900/24), що і слугувало передумовою прийняття відповідачем наказів №22 о/с та №34.

Зазначає, що 04.06.2024 постановою Другого апеляційного адміністративного суду було скасовано постанову серії БАД № 376798 від 30.12.2023, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП.

09.07.2024 постановою Харківського апеляційного суду (справа № 643/290/24) постанову Московського районного суду м. Харкова, щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП було скасовано, а провадження по справі про адміністративне правопорушення закрито на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП (за відсутністтю події і складу адміністративного правопорушення).

Як вбачається з тексту позовної заяви, у зв`язку із зазначеними нововиявленими обставинами, ОСОБА_1 , з метою досудового врегулювання виниклого спору, 22.07.2022 звернувся із відповідною заявою до ГУНП в Харківській області, в якій просив скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 34 від 15.01.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських ГУНП в Харківській області"; скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області № 22 о/с від 19.01.2024; поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області. Заяву направлено поштовим відправленням. Відповідь на вказану заяву отримав 02.08.2024, а тому вважає, що строк звернення до суду не пропущений, оскільки звернувся до суду з вказаним позовом 08.08.2024.

Дослідивши заявлене клопотання, суд зазначає наступне.

Статтею 122 КАС України врегульовано строк звернення до адміністративного суду.

Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (ч. 1 ст. 122 КАС України).

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст. 122 КАС України).

Суд зазначає, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути: день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи; день отримання поштового відправлення, в якому особі надіслано рішення, яке вона оскаржує; день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії; день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Таке трактування приписів ч. 3 ст. 122 КАС України відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 18 лютого 2021 року по справі № 640/25034/19.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Частиною 4 статті 31 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14.

Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Вероховного Суду у справі №120/7567/22 від 07.02.2023.

З позовної заяви встановлено, що з наказом від 15.01.2024 № 34 «Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейських ГУНП в Харківській області та від 19.01.2024 № 22 о/с позивача було ознайомлено 15.01.2024 та 22.01.2024.

Тобто, останнім днем строку щодо оскарження наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 22 о/с від 19.01.2024 є 06.02.2024, наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 34 від 15.01.2024 - 30.01.2024.

Також, з КП "ДСС" судом встановлено, що ОСОБА_1 19.02.2024 звертався до суду із тотожною позовоною заявою про скасування вищевказаних наказів та поновлення на посаді, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/4539/24 від 28.05.2024 у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду - відмовлено. Позовну заяву повернуто позивачеві.

Як вбачається з вказаної ухвали суду, позивачем не було повідомлено суд, в межах розгляду справи №520/4539/24, про оскарження ОСОБА_1 постанови про накладення на нього адміністративного стягнення за ч.2 ст.122 КУпАП (справа №635/224/24) та щодо вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП (справа №643/2900/24), хоча на момент вирішення питання щодо поновлення строку на звернення до суду в межах адміністративної справи №520/4539/24 тривало провадження у справах №635/224/24 та №643/2900/24.

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем було оскаржено до апеляційної інстанції ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду від 28.05.2024 по справі №520/4539/24 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10.07.2024 у справі №520/4539/24 до касаційної відповідно.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10.10.2024 касаційну скаргу позивача залишено без задоволення. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28 травня 2024 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2024 року у справі №520/4539/24 залишити без змін.

Так, в постанові колегія суддів зазначила, що "У контексті доводів касаційної скарги та встановлених судами попередніх інстанцій обставин щодо заявлених позивачем причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом, слід зазначити, що звернення позивача до адвоката за наданням правової допомоги та неознайомлення із матеріалами службового розслідування позивачем, чи його представником, не змінює моменту, з якого позивач повинен був дізнатися чи дізнався про порушення своїх прав щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, а може свідчити про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на звернення до суду і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку на звернення до суду.

Суд зазначає, що позивач чи його представник міг звернутися до суду із цим позовом вчасно та заявити клопотання про витребування у відповідача матеріали службового розслідування.

Окрім того, отримавши відповідні докази вже після подання позовної заяви, позивач вправі змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог тощо.

Наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду мають суб`єктивний характер та не позбавляли останнього можливості звернутись до суду з вказаним позовом у встановлені строки.

В даному випадку, маючи відповідну освіту та досвід професійної діяльності, позивач чи його представник, не міг не усвідомлювати, що зволікання зі зверненням до суду із позовною заявою, невчинення ним дій щодо оскарження спірних наказів відповідача, призведе до порушення строків, встановлених Дисциплінарним статутом та наслідків, визначених КАС України.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 26 квітня 2024 року у справі №380/7611/23.".

Також, щодо посилань позивача, що внаслідок оскарження постанов про адміністративне правоворушення та отримання позивачем відповіді від відповідача про відмову про поновлення на посаді від 02.08.2024, виникли нововиявлені обставини, які слугують підставою для поновлення пропущеного строку звернення до суду із вказаною позовною заявою, суд зазначає наступне.

У Главі 3 КАС України визначено інститут перегляду судових рішень за нововиявленими або виключними обставинами.

Так, відповідно до положень статті 361,362 КАС України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.

Таким чином, позивач, вважаючи, що наслідком розгляду справ №643/290/24 та №635/224/24 є виникнення нововиявлених обставин, які можуть свідчити про наявність у ОСОБА_1 поважних причин, які унеможливили вчасно звернутися до суду з адміністративним позовом по справі №520/4539/24, його не було обмежено у праві звернутися із відповідною заявою про перегляд справи за нововиявленими обставинами в межах вказаної справи, а не подавати новий адмінстративний позов з тих самих підстав та мотивів.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду, викладену в уточненій позовній заяві від 26.08.2024 - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Надати позивачеві термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ольга ГОРШКОВА