Справа № 460/9170/24
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2024-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
06 листопада 2024 року м. Рівне №460/9170/24
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Поліщук О.В., розглянувши в письмовому провадженні процесуальне питання, пов`язане з розглядом справи за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до військової частини НОМЕР_2 (далі - відповідач), у якому просить суд:
визнати бездіяльність військової частини НОМЕР_1 протиправною в невиплаті належних сум у день звільнення;
зобов`язати військову частину НОМЕР_1 виплатити недоотримане грошове забезпечення в розмірі 4038,68 грн;
зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити різницю для повного розміру щорічної грошової допомоги у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком за 2022 рік;
зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити різницю для повного розміру щорічної грошової допомоги у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком за 2023 рік;
зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити різницю для повного розміру щорічної грошової допомоги у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком за 2024 рік;
зобов`язати військову частину НОМЕР_1 виплатити різницю для повного розміру додаткової грошової винагороди в розмірі 5400,00 грн за період на протязі: з квітня 2022 року по січень 2023 року, березня та червня 2023 року.
Ухвалою суду від 21.08.2024 позовну заяву залишено без руху. Встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду: заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням підстав для його поновлення за весь період його пропуску, а також доказів поважності причин його пропуску.
27.08.2024 на виконання ухвали суду від 21.08.2024 позивачем у встановлений судом строк подано клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке обґрунтоване тим, що позивач з 28.02.2022 по 30.05.2024 проходив військову службу, що підтверджується військовим квитком серії НОМЕР_3 та відповідними наказами військової частини НОМЕР_1 , тому, вважає, що строк звернення до суду пропущено з поважних причин та просить поновити пропущений строк звернення до суду з цим позовом.
Ухвалою суду від 02.09.2024 клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду задоволено. Визнано поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду із позовною заявою до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій та поновлено такий строк. Позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
20.09.2024 до суду від відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду з підстав пропуску позивачем строку звернення до суду. Вказану заяву відповідач обґрунтовує тим, що позивач проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 на посадах начальника складу складів взводу матеріально-технічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 та діловода служби інфраструктурного забезпечення логістики військової частини НОМЕР_1 і мав доступ до мережі Інтернет, а також не перебував в зоні проведення бойових дій та заходів по стримуванню збройної агресії російської федерації. Наведені обставини підтверджуються відповідними витягами із наказу командира військової частини НОМЕР_1 . Також відповідач звертає увагу на те, що протягом строку, який був пропущений позивачем для звернення до суду з цим позовом, останній неодноразово звертався до судів з процесуальними документами з приводу інших справ.
Ухвалою суду від 14.10.2024 позовну заяву залишено без руху після відкриття провадження у справі та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення (отримання) відповідної ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для його поновлення за весь період його пропуску, а також доказів поважності причин такого пропуску.
16.10.2024 до суду від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування поважності причин попуску строку звернення до суду позивач покликається, по-перше, на приписи статті 116 Кодексу законів про працю України та вказує, що мав легітимні очікування на проведення з ним повного розрахунку в день звільнення зі служби 30.05.2024. По-друге, позивач вказує, що не міг раніше звернутися до суду через загрозу життю та здоров`ю викликану негативною реакцією керівництва на здійснення ним судового захисту своїх прав, а також ризик бути відправленим на фронт з наведених підстав.
18.10.2024 до суду від відповідача надійшли додаткові пояснення, за змістом яких останній просить відмовити в задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду. Відповідач зауважив, що ні командир військової частини НОМЕР_1 , ні інші військовослужбовці, не посягали на життя та здоров`я позивача. Більше того, позивача цінували за вміння виконувати поставлені завдання, свідченням чого є службова характеристика.
21.10.2024 до суду від позивача надійшли додаткові пояснення, у яких позивач наводить власну оцінку якості проходження служби в Збройних Силах України та жодним чином не надає обґрунтувань чи характеристику причин пропуску ним строку звернення до суду.
Ухвалою суду від 25.10.2024 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду позовом до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій - відмовлено та визнано неповажними причини пропуску строку звернення до суду. Цією ж ухвалою позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 залишено без розгляду в частині позовних вимог про:
зобов`язання військової частини НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 різницю для повного розміру щорічної грошової допомоги у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком за 2022 рік;
зобов`язання військової частини НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 різницю для повного розміру щорічної грошової допомоги у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком за 2023 рік.
Разом з тим, ухвалою суду від 25.10.2024 продовжено розгляд справи № 460/9170/24 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами в іншій частині позовних вимог.
06.11.2024 до суду від позивача надійшла заява про відвід судді. Дослідивши подану заяву, суд зазначає, що вона містить зневажливі та образливі висловлювання, які дискредитують посадових осіб органів державної та судової влади.
Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що заява про відвід судді підлягає поверненню заявнику заявнику з огляду на таке.
Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).
Згідно пункту 9 частини третьої статті 2 КАС України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства.
Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини п`ятої статті 44 КАС).
За правилами частини першої статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Так, у підпункті «а» п. 3 ст. 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.
Відповідно до положення п. 4 цієї статті Конвенції, Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.
Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 14.03.2019 № 9901/34/19 зазначила, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС.
В силу вимог частини другої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням конкретних обставин справи, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:
1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;
2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;
3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;
4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;
5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.
Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 14.03.2019 № 9901/34/19 зазначила, що за змістом абзацу першого цієї статті такий перелік не є вичерпним.
При цьому згідно з частиною четвертою статті 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів щодо запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.
За наведених обставин, суд визнає дії ОСОБА_1 як зловживання процесуальними правами, які полягають у поданні до суду документів з нецензурною лексикою та образливих слів, що є неприйнятним. При цьому, суд звертає увагу заявника на те, що він не позбавлений права звернутися до суду із заявою про відвід судді у випадку дотримання вимог процесуального закону, зокрема, без вживання образливої лексики.
За правилами частини третьої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
З метою запобігання можливості подальшого зловживання процесуальними правами та спонукання заявника до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами, суд вважає за необхідне попередити позивача про недопустимість такого зловживання та повернути заявнику заяву про відвід судді на підставі частини третьої статті 45 КАС України.
Керуючись статтями 44, 45 241, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Заяву ОСОБА_1 про відвід судді повернути заявнику.
Попередити ОСОБА_1 про недопустимість в подальшому зловживання своїми процесуальними правами та обов`язковість добросовісно ними користуватися.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в повному обсязі. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 06 листопада 2024 року

Суддя Ольга ПОЛІЩУК