Справа № 420/17240/24
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2024-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2024 р.м. ОдесаСправа № 420/17240/24

Перша інстанція: суддя Хурса О. О.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Шляхтицького О.І.,

суддів: Домусчі С.Д., Семенюка Г.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Одеський облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16.09.2024 у справі № 420/17240/24 за адміністративним позовом Дочірнього підприємства «Одеський облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

У червні 2024 року представник Дочірнього підприємства «Одеський облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» звернувся до суду з адміністративним позовом в якому просив:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення № 10 від 21.02.2024, № 10 від 21.02.2024, № 10 від 21.02.2024, № 10 від 21.02.2024, № 10 від 21.02.2024, № 10 від 21.02.2024, № 10 від 21.02.2024, № 6924/15-32-24-06 від 22.02.2024, № 6925/15-32-24-06 від 22.02.2024, № 6927/15-32-24-06 від 22.02.2024, № 6929/15-32-24-06 від 22.02.2024, № 6930/15-32-24-06 від 22.02.2024, № 6931/15-32-24-06 від 22.02.2024.

Одеський окружний адміністративний суд ухвалою від 16.09.2024 позовну заяву Дочірного підприємства «Одеський облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишив без розгляду.

Постановляючи вищевказану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що у призначені судові засідання 18.07.2024, 02.09.2024, 16.09.2024 позивач не з`явився, ухвали та повістки про виклик надсилалися позивачу в електронний кабінет.

Суд вважав причини неявки позивача у зв`язку із відсутністю адвоката у судові засідання неповажними, оскільки позивач не був позбавлений можливості звернутися до адвоката та отримувати будь-яку юридичну допомогу, або здійснити представництво інтересів в порядку самопредставництва.

Таким чином, суд першої інстанції, враховуючи повторне неприбуття позивача у підготовче засідання, що в даному випадку перешкоджає розгляду справи, так як характер спірних правовідносин передбачає участь позивача в підготовчому засіданні з метою повного та всебічного встановлення обставин у справі, відсутність в матеріалах справи доказів поважності причин неприбуття позивача в підготовче засідання, дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Не погоджуючись з даним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі вказує, що ухвала судом першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції на для продовження розгляду.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:

- суд першої інстанції помилково не врахував, що позивач надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain»).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 205 КАС України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із частиною п`ятою вказаної статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Поміж тим, апеляційний суд зазначає, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод.

У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Наведена норма кореспондується з визначеним у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз зазначених норм вказує, що підставами для залишення позовної заяви без розгляду є: саме повторне неприбуття позивача (якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у судове засідання без поважних причин або неповідомлення про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, а також якщо відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.10.2024 у справі № 990/147/23.

Апеляційний суд зауважує, що однією з обов`язкових вимог залишення позовної заяви без розгляду є не надання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Проте, колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що Одеський окружний адміністративний суд ухвалою від 18.06.2024 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 18.07.2024 о 14:30 год.

18.07.2024 представник позивача директор ДП «Одеський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» Єгіазарян А.В. надав до суду першої інстанції клопотання про відкладення підготовчого засідання у зв`язку із відсутністю у ДП «Одеський облавтодор» ВАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» адвоката з причин відкриття провадження у справі про банкрутство відносно позивача.

Одеський окружний адміністративний суд ухвалою від 18.07.2024 визнав поважними причини неявки представника позивача, відклав розгляд справи на 02.09.2024 о 14:30 год.

30.08.2024 представник позивача Єгіазарян А.В. надав до суду першої інстанції клопотання про зупинення провадження у справі № 420/17240/24 до вирішення питання щодо заяви ГУ ДПС в Одеській області про визнання грошових (кредиторських) вимог, підставою заявлення якої є спірні податкові повідомлення-рішення, яка розглядається в порядку господарського судочинства у справі № 916/4081/21 (а.с. 39-65, т. 3).

02.09.2024 Одеський окружний адміністративний суд, у зв`язку з неявкою представника позивача у судове засідання, протокольною ухвалою відклав судове засідання на 16.09.2024 на 14:30 год. (див. пункти 27,30 протоколу с/з від 02.09.2024, а.с. 30, т. 2).

13.09.2024 представник позивача Єгіазарян А.В. надав до суду першої інстанції заяву про розгляд клопотання про зупинення провадження у справі в судовому засідання 16.09.2024 за його відсутності.

Отже, представник позивача скористався своїм процесуальним правом на розгляд справи за його відсутності, що виключає підстави для залишення позовної заяви без розгляду, встановлені пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України.

Поміж тим, апеляційний суд зауважує, що представник позивача активно проявляв інтерес до ініційованого ним провадження та добросовісно користувався процесуальними правами, про що свідчать звернення останнього з клопотаннями по справі.

Окрім того, колегія суддів акцентує, що судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не конкретизовано обставини, за яких проведення підготовчого засідання за відсутності представника позивача перешкоджало розгляду справи.

Разом з тим, суд першої інстанції не здійснив жодних процесуальних дій з метою забезпечення обов`язкової явки представника позивача.

Враховуючи все вищевикладене, на думку колегії суддів, суд першої інстанції передчасно дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, на підставі пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України.

Відповідно до статті 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції при постановленні ухвали від 16.09.2024 у справі № 420/17240/24, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, що призвело до її неправильного вирішення.

З огляду на викладене, правовідносини в рамках даної справи мають бути досліджені судом першої інстанції з наданням оцінки в судовому рішенні.

Відтак, відповідно до ч. 3 ст. 312, ст. 320 КАС України, - оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Одеський облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» задовольнити.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 16.09.2024 у справі № 420/17240/24 скасувати.

Направити справу № 420/17240/24 до Одеського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач О.І. Шляхтицький
Судді С.Д. Домусчі Г.В. Семенюк