Справа № 580/6224/24
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2024-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/6224/24 Суддя (судді) першої інстанції: Віталіна ГАЙДАШ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2024 року, прийнятого у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області, в якому просила суд визнати протиправним та скасувати наказ від 13.06.2024 № 23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 08.08.2024 у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивачка через свого представника подала апеляційну скаргу та вказує, що оскільки суд першої інстанції порушив норми матеріального та процесуального права, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08.08.2024 у справі № 580/6224/24 слід скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Позивачка вважає, що наказ № 23-дс від 13.06.2024 є необґрунтованим, протиправним, безпідставним та таким, що винесений без урахування принципу пропорційності, адже не містить ознак складу дисциплінарного проступку, належної, однозначної кваліфікації проступку, чіткого формулювання суті та обставин допущеного проступку, обґрунтування обрання певного виду відповідальності та доказів факту умисних дій, негативних наслідків та ступеню тяжкості проступку, а тому підлягає скасуванню.

Так, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення особою дисциплінарного проступку - протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами. Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи. При цьому, об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.

Так, п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» передбачено, що дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Позивачка зазначає, що зі змісту спірного наказу слідує, що підставою застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани послугувало те, що за результатами розгляду дисциплінарної справи встановлено вину останньої у вчиненні дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» - невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, що призвело до недотримання вимог пунктів 21.1.2., 21.1.3 ч. 1 ст. 21 Податкового Кодексу України, вимог пунктів 2, 3 ст. 4, пунктів 7, 8 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно- комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216, Посадової інструкції від 21.09.2023. Вина ґрунтується на встановленому за результатами проведеного дисциплінарного провадження факту перегляду позивачем інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно свого чоловіка.

Позивачка наголошує, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Позивачку притягнуто до дисциплінарної відповідальності за використання наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платникам податків. Поряд з цим, відповідно до посадової інструкції позивачки, мети її посади - дотримання порядку регулювання обігу готівки, дотримання порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявність ліцензій, свідоцтв, контроль за виробництвом та обігом підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками. Згідно п. 4 посадової інструкції позивачки, їй надано право використовувати інформаційні, комунікаційні та інформаційно-комунікаційні системи ДПС та інформаційних ресурсів ДПС, ГУ ДПС для отримання інформації, необхідної для виконання функціональних обов`язків.

Позивачка вважає, що з мотивування оскаржуваного наказу не вбачається наявність у її діях всіх елементів дисциплінарного проступку, зокрема його об`єктивної сторони, оскільки відповідачем не було доведено те, що такі дії призвели до настання шкідливих наслідків та їх причинно-наслідковий зв`язок з поведінкою позивача. ГУ ДПС у Черкаській області не надало жодних належних та достатніх доказів того, що позивач вчиняла дії, які полягали б у копіюванні чи збереженні даних у ІКС «Податковий блок» в цілях, що не передбачені посадовою інструкцією, використовувала отриману інформацію у особистих цілях чи в будь-яких інших цілях всупереч інтересам служби, або розголошувала отриману в ході виконання службових обов`язків інформацію.

Позивачка наголошує, що Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 13.06.2024 року № 23- дс та подання дисциплінарної комісії не містить відомостей стосовно наслідків, як результату вчинених дій позивачем, а також не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків.

Крім цього, відповідно до Витягу з реєстру платників єдиного податку, ОСОБА_2 з 21.02.2019 перебуває на спрощеній системі оподаткування, 3 група, КВЕД - організація будівництва будівель, тобто без використання РРО чи ПРРО. Отже, згідно посадової інструкції та функціональних обов`язків ОСОБА_1 , а також враховуючи зміст Виписки з реєстру платників єдиного податку ОСОБА_2 , у позивачки відсутні повноваження приймати рішення чи вчиняти дії стосовно її чоловіка, відповідно відсутній потенційний/реальний конфлікт інтересів.

Позивачка вважає, що в такому випадку вона не зобов`язана повідомляти про наявність потенційного/ реального конфлікту інтересів стосовно ФОП ОСОБА_2 .

На переконання позивачки, матеріалами дисциплінарної справи не підтверджено наявність у її діях усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивачки у зв`язку з неналежним виконанням покладених на неї посадових обов`язків; вини позивачки. Не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Відтак, недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.

18.09.2024 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні такої, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - залишити без змін.

Відповідач вказує, що ОСОБА_3 , будучи головним державним інспектором відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС, не маючи службових підстав здійснила перегляд в ІКС ДПС інформації, що стосувалась платника податку, а саме: ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), свідомо ігноруючи той факт, що така інформація стосується її чоловіка, тобто близької особи, а також те, що вона повинна самостійно вживати заходи, направлені на недопущення порушення вимог антикорупційного законодавства. Що може свідчити про наявність приватного інтересу в діях позивачки щодо близької особи, а саме ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ). Під час перегляду інформації по вказаному ФОП у ІКС ДПС можливо мала місце суперечність між службовими повноваженнями та приватним немайновим інтересом, оскільки ОСОБА_3 не повинна була здійснювати без службових підстав перегляд інформації по ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та діяла в інтересах близької особи. Фактично вказані дії, вчинені позивачкою з використанням доступу до ІКС ДПС для перегляду інформації щодо близької особи за відсутності на те службових підстав, свідчать про вчинення їх в умовах реального конфлікту інтересів.

Вказане свідчить про недотримання пункту 10 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», яким визначено, що державний службовець зобов`язаний запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження служби.

Відповідач вважає, що позивачка, знаючи про визначені Порядком вимоги при роботі з інформацією, а також встановлені обмеження та заборони щодо її розголошення, перебуваючи на посаді державної служби, здійснювала системно дії в ІКС ДПС, які пов`язані з ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в період з 03.11.2023 по 26.01.2024 на власний розсуд, з особистих корисливих мотивів, без належних на те підстав та поза межами Посадової інструкції від 21.09.2023, а також Положення про відділ фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС (затвердженого керівником ГУ ДПС 10.10.2023, 21.11.2023, 26.12.2023, 18.01.2024), що призвело до недотримання ряду нормативно-правових актів, розпорядчих документів ДПС/ГУ ДПС. Вказані дії можуть свідчити про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» в частині вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів та незаконного використання інформації, що стала відома їй у зв`язку з виконанням службових повноважень.

Керуючись частинами 1 та 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Як вбачається з матеріалів справи, листом Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 27.02.2024 № 5264/7/99-00-14-02-07 повідомлено відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Черкаській області щодо відпрацювання корупційного ризику - «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності», який визначений наказом ДПС від 10.04.2023 № 221 «Про затвердження Антикорупційної програми Державної податкової служби України на 2023-2025 роки», так встановлено непоодинокі факти вчинення дій в ІКС ДПС посадовими особами ГУ ДПС стосовно платників податків, які є близькими особами, перелік яких визначено Законом України «Про запобігання корупції», що може свідчити про можливе порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» та Правил посадовими особами ГУ ДПС.

Вищезазначену інформацію встановлено за результатами аналізу направленої ГУ ДПС у Черкаській області листом від 29.01.2024 № 698/8/23-00-14-09, сформованої на підставі даних структурних підрозділів ГУ ДПС, на виконання завдання ДПС від 24.01.2024 № 2039/7/99-00-14-02-07 щодо посадових осіб територіальних органів ДПС, у яких близькі особи, перелік яких визначено Законом України «Про запобігання корупції», є фізичними особами - підприємцями (далі - ФОП) та/або засновниками чи керівниками юридичних осіб.

Так, до листа від 27.02.2024 № 5264/7/99-00-14-02-07 Департаментом з питань запобігання та виявлення корупції ДПС було додано додатки у вигляді витягів з Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці, моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності), у яких було відображено факти використання ІКС ДПС відповідними працівниками ГУ ДПС, із зазначенням дати виконання дій, типом (описом/режимом) виконуваної операції, кодом суб`єкта господарювання щодо якого виконувалось дія, прізвищем, ім`ям, по батькові користувача - працівника ГУ ДПС, який виконував відповідні дії, кодом користувача у ІКС ДПС та іншими деталями проведення відповідних дій, зокрема, головним державним інспектором відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС ОСОБА_1 під особистим логіном входу в ІКС ДПС здійснювались дії з 03.11.2023 по 26.01.2024 по платнику податків, а саме:

ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) здійснено вхід через підсистеми: «Обробка поданої звітності та платежів», «Облік платежів» шляхом вчинення дій в режимах «Подана звітність», «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП», вказані дії здійснювались 03.11.2023, 11.12.2023, 26.12.2024 - всього по вказаних датах вчинено 35 дій.

Відповідно до розпорядження Головного управління ДПС у Черкаській області від 05.03.2024 № 23-р «Про проведення тематичної перевірки» (зі змінами, внесеними розпорядженням ГУ ДПС від 05.04.2024 № 37-р), з метою виконання завдань і функцій, покладених на відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС згідно з Положенням про відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС, затвердженим наказом ГУ ДПС від 18.01.2024 № 33, робочою групою відділу з питань запобігання та виявлення корупції проведено тематичну перевірку щодо з`ясування викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС від 27.02.2024 № 5264/7/99-00-14-02-07 обставин можливого вчинення порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» та Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 № 52), працівниками структурних підрозділів ҐУ ДПС, а саме: управління оподаткування юридичних осіб, управління податкового аудиту, управління податкових сервісів, управління контролю за підакцизними товарами, управління по роботі з податковим боргом, управління оподаткування фізичних осіб, ДПІ у м. Черкасах, Смілянської, Кам`янської, Жашківської, Монастирищенської, Золотоніської, Драбівської, Чорнобаївської, Канівської ДПІ під час вчинення дій в ІКС ДПС стосовно платників податків, які є близькими особами, перелік яких визначено Законом України «Про запобігання корупції».

Під час проведення тематичної перевірки отримано пояснення від позивачки про те, що ФОП ОСОБА_2 є чоловіком позивачки, однак згідно функціональних обов`язків позивачки та специфіки діяльності її чоловіка, відсутній потенційний конфлікт інтересів, тому вона ні про що не повідомляла. У період з 03.11.2023 по 26.01.2024, використовуючи податковий блок дійсно проводила перегляд інформації по обліку платежів ФОП ОСОБА_2 з метою контролю та недопущення виникнення у нього податкового боргу та отриману інформацію використовувала виключно для власного аналізу та нікому її не розголошувала.

У ході перевірки на адресу управління податкового боргу ГУ ДПС направлено лист від 13.03.2024 № 141/23-00-14-10 про надання пояснень та інших документів, тому листом управління по роботі з податковим боргом ГУ ДПС від 15.03.2024 № 1067/23-00-07- 07-07 надано пояснення начальника управління податкового аудиту ГУ ДПС Сліпченка Володимира , а також копії документів.

Оскільки під час тематичної перевірки встановлено, що дії, які вчинялись позивачкою у ІКС ДПС, вчинені нею стосовно близької їй особи, а саме: ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який є її чоловіком, тому наказом Головного управління ДПС у Черкаській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 13.06.2024 № 23-дс застосовано до позивачки дисциплінарне стягнення у виді догани за вчинення нею дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».

Позивачка вважаючи вказаний наказ протиправним, а свої права порушеними, звернувся до суду із даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, прийшов до висновку, про вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, який виразився в неправомірному перегляді нею інформації в ІКС ДПС у відношенні ФОП ОСОБА_2 .

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Керуючись ст. 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний:

1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки;

3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина;

4) з повагою ставитися до державних символів України;

5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації;

6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів;

7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення);

8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції;

10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби;

11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності;

12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню;

13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

У разі виявлення державним службовцем під час його службової діяльності або поза її межами фактів порушення вимог цього Закону з боку державних органів, їх посадових осіб він зобов`язаний звернутися для забезпечення законності до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відповідно до ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

За приписами ч. 1 ст. 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Стаття 71 Закону № 889-VIII передбачає, що Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема:

1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії;

2) порядок формування дисциплінарної комісії;

3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Пункти 4, 7, 24 Порядку № 1039 встановлює, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Як вірно вказує суд першої інстанції, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Як не заперечується сторонами у справі та підтверджено матеріалами справи, головним державним інспектором відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС ОСОБА_1 під особистим логіном входу в ІКС ДПС здійснювались дії з 03.11.2023 по 26.01.2024 по платнику податків, а саме: ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) здійснено вхід через підсистеми: «Обробка поданої звітності та платежів», «Облік платежів» шляхом вчинення дій в режимах «Подана звітність», «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП», вказані дії здійснювались 03.11.2023, 11.12.2023, 26.12.2024 - всього по вказаних датах вчинено 35 дій.

Вищезазначені дії позивачки, за висновками здійсненого дисциплінарного провадження, призвели до порушень правил етичної поведінки державних службовців, що призвело до недотримання вимог пунктів 21.1.2, 21.1.3 ч. 1 ст. 21 Податкового кодексу України, пунктів 2, 3 ст. 4, пунктів 2, 7, 10 ч. 1 ст. 8 Закону № 889-VII, пунктів 7.2, 7.3 Порядку № 1039, п. 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки, оскільки позивачкою вчинено дисциплінарний проступок, передбачений п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VII.

Так, відповідно до посадової інструкції головного державного інспектора відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС ОСОБА_1, затвердженої 21.09.2023 керівником ГУ ДПС (ознайомлена 21.09.2023), до її посадових обов`язків належить:

- проведення у межах компетенції фактичних перевірок платників податків з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій;

- здійснення контролю за наявністю марок акцизного податку встановленого зразка на пачках (упаковках) тютюнових виробів, на пляшках алкогольних напоїв, за дотриманням і суб`єктами господарювання;

- відбір платників податків для проведення фактичних перевірок;

- здійснення хронометражів господарських операцій, контрольно-розрахункових операцій під час проведення фактичних перевірок;

- здійснення контролю за дотриманням роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами);

- застосуванням штрафних (фінансових) санкцій до платників податків за результатами фактичних перевірок у межах компетенції;

- аналіз та опрацювання інформації, отриманої від структурних підрозділів ГУ ДПС, державних органів, органів місцевого самоврядування, інших джерел, що свідчить про можливі порушення платниками податків законодавства;

- складання протоколів про адміністративне правопорушення у випадках, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення за результатами фактичних перевірок;

- загальне діловодство.

Завданням відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС відповідно до положень є контроль за дотриманням порядку розрахунків із споживачами у сфері торгівлі, громадського харчування і послуг.

Як встановлено вище, під час тематичної перевірки встановлено факт вчинення позивачкою дій у ІКС ДПС стосовно близької їй особи, зокрема, ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), який є її чоловіком, однак від позивачки не надходили інші повідомлення щодо можливого вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Стаття 65 Закону № 889-VIII передбачає, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

9-1) порушення вимог Закону України «Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)» у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «А» або «Б»;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

На виконання ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Проаналізувавши вказані норми та обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що такі свідчать про вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, який виразився в неправомірному перегляді нею інформації в ІКС ДПС у відношенні ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), тому відповідач вірно здійснив правову кваліфікацію таких дій позивачки за п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII, що полягає у невиконанні (неналежному виконанні) посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, та на виконання ч. 3 ст. 66 Закону № 889-VIII за даний дисциплінарний проступок застосував дисциплінарне стягнення у виді догани, оголошеної наказом «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 13.06.2024 № 23-дс.

На підставі вищевикладених обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів із висновками суду першої інстанції погодилась, оскільки вони знайшли своє підтвердження в ході апеляційного розгляду справи. Судом було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу - залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 311, 315, 316, 321-322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан