Справа № 280/6941/21
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

05 листопада 2024 року Справа № 280/6941/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В., за участю секретаря Горлова Є.В. розглянувши у залі суду у м. Запоріжжя в судовому засіданні питання про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Класичного приватного університету до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки)

ВСТАНОВИВ:

Класичний приватний університет звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати вимогу уповноваженої особи начальника Олександрівського відділу по роботі з податковим боргом управління по роботі з податковим оргом ГУ ДРС у Запорізькій області Єременка Віталія про сплату боргу (недоїмки) від 18.05.2021 №Ю-9218-49.

Ухвалою суду від 10.08.2021 задоволено самовідвід судді Артоуз О.О. в адміністративній справі №280/6941/21 за позовом Класичного приватного університету до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), а справу передано до відділу забезпечення руху адміністративних справ (канцелярії) Запорізького окружного адміністративного суду для її повторного автоматизованого розподілу між суддями

Після повторного перерозподілу справи, проведеного в порядку КАС України, справу передано судді Запорізького окружного адміністративного суду Стрельніковій Н.В. на розгляд.

В підготовче засідання 14.12.2023 представники сторін не з`явились, 14.12.2023 позивач надіслав на адресу суду клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №280/7233/20 та розглянути заяву за відсутності позивача.

Узвадлою суду від 14.12.2023 зупинено провадження у справі №280/6941/21 до набрання законної сили рішенням у справі №280/7233/20.

Протокольною ухвалою суду від 22.10.2024 провадження по справі №280/6941/21 поновлено.

У підготовче засідання 22.10.2024 представник позивача, повідомлений належним чином про дату час та місце розгляду справи, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Повістка про виклик до суду направлялась до електронного кабінету позивача та доставлена 07.10.2024.

У підготовче засідання 05.11.2024 представник позивача, повідомлений належним чином про дату час та місце розгляду справи, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Повістка про виклик до суду направлялась до електронного кабінету позивача та доставлена 22.10.2024.

05.11.2024 від представника відповідача до суду надано клопотання про залишення позову без розгляду і зв`язку із другою неявкою позивача.

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд приходить до висновку, що позов необхідно залишити без розгляду з наступних підстав.

Так, у підготовче засідання, яке було призначено на 22.10.2024, представник позивача не з`явився, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надавав, про причини неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце проведення підготовчого засідання був повідомлений шляхом направлення повістки до електронного кабінету.

05.11.2024 представник позивача у підготовче засідання повторно не з`явився, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надавав, про причини неявки суд не повідомив. Про дату, час та місце проведення підготовчого засідання був повідомлений належним чином, шляхом направлення повістки до електронного кабінету.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За приписами статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Також у відповідності до вимог ч. 3 ст. 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється за наявності в особи офіційної електронної адреси шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу.

Відтак, оскільки позивача зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд доходить висновку, що повістка про виклик у Запорізький окружний адміністративний суд позивача на 22.10.2024 та 05.11.2024 (головуючий суддя - Стрельнікова Наталя Вікторівна) зал 5 на вважається врученими позивачу в електронній формі шляхом її направлення на офіційну електронну адресу позивача.

Суд звертає увагу, що у своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно. Однак поки що не обов`язкове.

Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Рада суддів України неодноразово (востаннє рішенням № 26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. В умовах війни кожна заощаджена гривня - вклад у перемогу. Це вже питання не лише грошей, а й національної безпеки.

Через відсутність фінансування суди не надсилають судові рішення рекомендованими листами, а повідомляють учасника про ухвалення рішень і можливість їх отримання альтернативними засобами комунікації - телефоном, електронною поштою, мессенджерами.

Такі дії, хоч і не передбачені процесуальним законом, але мають ту ж саму мету - проінформувати учасника справи. Отже, правова мета досягається, але в інший спосіб, який не передбачений законом.

Ключовим є не спосіб їх вчинення (надсилання чи не надсилання рекомендованого листа), а їх здатність забезпечити досягнення мети - інформування особи про судове рішення

Презумпцію обізнаності слід застосовувати і до випадків інформування учасника справи про судове рішення альтернативними способами повідомлення.

Можливість інформування учасників справи про судове провадження альтернативними засобами комунікації (тобто не рекомендованим листом і не на офіційну електронну адресу) прямо перебачено законом. Зокрема, відповідно до статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Отже, якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Отже, презумпція обізнаності покладає на учасника справи обов`язок довести незнання про повідомлення, надіслане судом.

Вказане відповідає висновкам викладених Верховним судом в ухвалі від 17.11.2022 по справі № К/9901/30825/21.

Зазначені обставини, на думку суду свідчать про те, що позивача не міг не знати дату час та місце розгляду справи.

Отже, про наявність поважних причин неприбуття представника позивача у підготовче засідання 22.10.2024 та 05.11.2024 суд не повідомлено, доказів наявності таких причин, клопотань про розгляд справи за відсутності представника позивача суду не надано.

Згідно із п.4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин, або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Вирішуючи питання про наявність законних підстав для залишення позовної заяви без розгляду, суд встановив, що неприбуття позивача в підготовче засідання без поважних причин та без повідомлення про причини неявки є неодноразовим, що позивач належним чином повідомлений про дату проведення підготовчого засідання, а також до суду не надходила заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскільки представник позивача 22.10.2024 та 05.11.2024 не з`явився у підготовчі засідання без поважних причин та без повідомлення про причини неявки та від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, адміністративний позов слід залишити без розгляду.

За приписами п. 1 ч.2 ст. 183 КАС України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 2 ст. 183, п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Класичного приватного університету до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) - залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки, передбачені ст.ст. 293, 294, 295, 296 КАС України.

Суддя Н.В. Стрельнікова