Справа № 140/7408/24
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2024-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року ЛуцькСправа № 140/7408/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Плахтій Н.Б.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася з позовом до Волинської митниці (далі відповідач, митниця) про визнання протиправним та скасування рішення від 27.05.2024 №UA205140/2024/000136/1 про коригування митної вартості.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ФОП ОСОБА_1 через уповноваженого декларанта з метою декларування товару «Гральні автомати, які приводяться в дію за допомогою жетонів» на митний пост Волинської митниці подано митну декларацію №24UA23U3 від 23.05.2024 та документи, на підставі яких товар був куплений та доставлений до митного кордону України.

Вважаючи, що митна вартість ввезених товарів не підтверджена, митним органом було направлено письмову вимогу про надання додаткових документів, у відповідь на яку позивачем було подано письмові пояснення №27/05-01 від 27.05.2024 з долученим витягом про проведення конвертації.

Однак, митницею винесено рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000136/1 та складено картку відмови у прийнятті митої декларації №UA205140/2024/001402.

У графі №33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості відповідач зазначив, що митна вартість товарів, що ввозяться в адресу ФОП ОСОБА_1 , не може бути визнана за основним методом, адже подані документи містять ряд розбіжностей. Митну вартість товару визначено за ціною 17500,00 Євро, замість 8540,00 Євро, як заявлено до митного оформлення.

З метою митного оформлення та випуску товарів у вільний обіг під гарантії декларантом було подано вантажно-митну декларацію №24UA90U0.

Позивач з усіма сумнівами та твердженнями митного органу, зазначеними у графі №33 рішення про коригування митної вартості, не погоджується та вважає, що Волинська митниця не врахувала належним чином фактичні обставини справи та усі подані документи прийнявши, на її думку, протиправне рішення про коригування митної вартості товарів та по суті зауважень митного органу зазначає наступне.

Ввезення товарів на митну територію України відбувалось на підставі контракту №0805/1-2023 від 08.05.2023, укладеного між експортером компанією ARCADE BEE Sp.Zo.o. та ФОП ОСОБА_1 .

У зв`язку з перейменуванням компанії ARCADE BEE SP.z.o.o. рахунок-фактура та інші товаросупровідні документи на товар оформлені від компанії EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o., яка є правонаступником прав та обов`язків компанії ARCADE BEE Sp.Zo.o. До митного оформлення долучено додаткову угоду до контракту №0805/1-2023 від 08.05.2023 про зміну найменування.

До митного оформлення також долучено багатосторонню угоду між компанією WIK Sp.Zo.o. та ARCADE BEE Sp.Zo.o. про ексклюзивні права на продаж продукції WIK Sp.Zo.o. Вказаним документом компанія ARCADE BEE Sp.Zo.o. (EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o.) має право експортувати товари WIK Sp.Zo.o. на загальну суму 1510000,00 польських злотих, що попередньо погоджено багатосторонньою угодою.

Зазначене підтверджує правомірність виставлення рахунків-фактур не безпосередньо виробником WIK Sp.Zo.o., а компанією EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару Волинська митниця стверджує, що на офіційному сайті WIK Sp.Zo.o. відомості про ФОП ОСОБА_1 як про офіційного дистриб`ютора продукції на території України відсутні, однак компанією WIK Sp.Zo.o. підтверджено, що офіційними дистриб`юторами продукції на території України є: ФОП ОСОБА_2 , ФОП ОСОБА_3 , ФОП ОСОБА_4 .

Додатково позивач звертає увагу, що зобов`язання перед експортером виконано у повному обсязі, про це свідчить подана до митного оформлення платіжна інструкція №12JBKLO5 від 01.05.2024 на суму 8540,00 Євро. У графі №70 «Призначення платежу» міститься посилання на укладений між експортером та ФОП ОСОБА_1 контракт. Сплачена сума узгоджується з тією, що заявлена до митного оформлення та вказана у рахунку-фактурі на товар.

Стосовно доводів митного органу про те, що в експортній митній декларації містяться числові показники вартості товарів у польських злотих, що не кореспондується із вартістю згідно рахунків фактур у Євро, позивач зазначає, що в експортній митній декларації зазначається статистична вартість товару з врахуванням конвертації з Євро у польський злотий, використовуючи правила застосування курсів валют відповідно до законодавства країн Європейського Союзу. На вимогу митного органу до письмових пояснень долучались витяги з проведеною конвертацією станом на день заповнення експортних митних декларації, із яких вбачається, що вартість у польських злотих примірно кореспондується із тією, що вказана у експортних митних деклараціях.

Для підтвердження вартості перевезення до митного оформлення подано такі документи: договір-заявка на перевезення №17/05/24 від 17.05.2024, рахунок на оплату №25 від 20.05.2024, договір на перевезення вантажів №01-1/23 від 04.01.2023.

При формуванні вартості перевезення позивач не мав жодного відношення, адже перевізником було сформовано ціну з врахуванням відстані та інших необхідних характеристик. Понесені витрати на транспортування є співмірними із заявленим напрямком руху.

Договір №0101/1-2024, укладений між WIK Sp.Zo.o. та ФОП ОСОБА_1 , підтверджує взаємовідносини з постачання продукції, ввезеної в адресу ФОП ОСОБА_1 . Чинність такого документу - до 31.01.2025. Багатосторонньою угодою надається повноваження компанії ARCADE BEE Sp.Zo.o. (EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o.) виставляти від імені та в інтересах WIK Sp.Zo.o. рахунки на постачання товарів.

Також ФОП ОСОБА_1 зауважує, що митну вартість ввезеного товару скориговано на підставі цінової інформації за митною декларацією №UA100180/2023/516527, за якою проведено митне оформлення аналогічного товару на рівні 3500 Євро/од, однак ФОП ОСОБА_1 ввозила на митну територію України товари, які відрізняються за своїми характеристиками, митним органом не долучено жодного порівняльного аналізу ввезеного позивачем товару та товару, який бере митний орган як основу для коригування митної вартості товарів.

Позивач зазначає, що вартісні показники в усіх товаросупровідних документах узгоджуються і в рахунках-фактурах, і в платіжних документах, і в експортних деклараціях країни-відправлення, тобто ніяких невідповідностей не вбачається.

На думку позивача, митницею не в достатній мірі наведено причини неможливості проведення митного оформлення за заявленими митними вартостями товарів. Натомість подані до митного оформлення документи в сукупності дають можливість визначити митну вартість товару за основним методом.

За таких умов позивач вважає оскаржуване рішення про коригування митної вартості №UA205050/2024/000044/1 від 21.03.2024 необґрунтованим та таким, що суперечить вимогам Митного кодексу України (далі МК України) і підлягає скасуванню.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 07.08.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а.с.58).

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву (а.с.61-71) позовних вимог не визнав, посилаючись на те, що відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №651, статті 257 МК України для митного оформлення декларантом ФОП ОСОБА_1 подано МД №24UA23U3 від 23.05.2024 на товар: «Гральні автомати, які приводяться в дію за допомогою жетонів (без жетономонетовидавача, який поставляється окремо)» та перелік документів, визначених в графі 44 МД.

На етапі перевірки правильності визначення митної вартості (п.4.5.10 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товару із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631, далі - Порядок №634) ввезеного позивачем товару було з`ясовано, що митну вартість заявлено позивачем за основним методом визначення митної вартості товару, про що свідчить інформація, внесена у гр.43 МД.

Так, під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України за МД №24UA23U3 від 23.05.2024, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності, а саме:

- ідентифікувати оплату за дану поставку товару неможливо через відсутність інформації у банківському платіжному документі, що стосується товару, від 01.05.2024 №12JBKLO5; в призначенні платежу зазначена інформація про оплату за контрактом від 08.05.2023 №0805/1-2023. Однак, додаткова угода про зміну назви компанії продавця від 27.03.2024 №2703/2 містить інформацію щодо заключеного договору між контрагентами від 09.08.2023 №0908/1-2023;

- згідно із пунктом 10.3 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 08.05.2023 №0805/1- 2023 строк дії договору до 31.01.2024, що на момент надання специфікації №Р28/03/2024 від 28.03.2024 такий не є дійсним. Документального підтвердження актуальності даного договору не надано;

- відповідно до рахунка на оплату від 20.05.2024 №25 витрати на транспортування по маршруту Skoczow (Польща) м/п Угринів становлять 10590,4 грн, відстань даного маршруту орієнтовно 490 км; транспортні витрати становлять 21,61 грн/км (10590,4/490). Згідно вищезазначеного документа вартість транспортування по маршруту м/п Угринів-м. Луцьк становить 4036,16, відстань маршруту орієнтовно 117 км, що в перерахунку 34,49 грн/км (4036,16/117). Зазначено, що транспортні витрати розподілені непропорційно, вказане свідчить про можливе заниження транспортних витрат до кордону України;

- в рахунку-фактурі від 20.05.2024 №25 зазначені транспортно-експедиційні послуги, однак суми понесених витрат за межами території України не надано, що свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно складових митної вартості;

- з огляду на умови поставки FCA, договору-заявки від 17.05.2024 №17/05/24 та п.2.6 договору (контракту) про перевезення від 04.01.2023 №01-1/23 вантаження та розвантаження вантажів здійснюється за домовленістю сторін, однак інформації про суми понесених витрат не надано, такі витрати не включено до митної вартості товару та не зазначено в гр. 21 ДМВ;

- відповідно рахунка-фактури від 17.05.2024 №FV/55 вартість товару становить 8540 Євро, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 20.05.2024 №24PL335010E0605059 37523;

- відповідно пункту 7 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 08.05.2023 №0805/1-2023 право власності на товар підтверджується актом прийому-передачі товару. Також, до митного оформлення надано контракт від 01.01.2024 №0101/1-2024, укладений між ІНФОРМАЦІЯ_1 та ФОП ОСОБА_1 , де згідно п.7 також зазначається наявність акту прийому-передачі товару. Акти прийому-передачі за вищезазначеними контрактами не подано до митного оформлення.

Зважаючи на вказане, інспектором митниці направлено декларанту електронне повідомлення з вимогою про надання у 10-ти денний термін додаткових документів для підтвердження заявленої ним митної вартості.

Декларантом на вимогу митниці надано конвертацію валют від 24.05.2024. Листом від 27.05.2024 №27/05-01 повідомлено про відсутність інших додаткових документів.

Відповідно до конвертера валют від 24.05.2024 вартість товару становить 37019,7 злотих, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 20.05.2024 №24PL335010E0605059 37523. Декларантом на вимогу митниці не надано зовнішньоекономічного договору (контракту) від 09.08.2023 №0908/1-2023, акту прийому-передачі товару, банківських платіжних документів, що підтверджують вартість оцінюваного товару, виписку з бухгалтерської документації, транспортних (перевізних) документів, висновків про якісні та вартісні характеристики товарів.

Також представник відповідача зазначає, що відповідно до пункту 1.4 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 01.01.2024 №0101/1-2024 засвідчено, що ФОП ОСОБА_1 є офіційним дистриб`ютором по території України продукції заводу WIK Sp.Zo.o. Відповідно до інформації, наявної в зовнішніх джерелах мережі Інтернет на сайті виробника «WIK» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 , серед переліку офіційних дистриб`юторів в Україні зазначений 1 суб`єкт ЗЕД, інформація про ФОП ОСОБА_1 відсутня.

Таким чином, оскільки позивачем не було надано всіх документів на запит митного органу, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості й усунули зазначені митним органом розбіжності, митна вартість не могла бути визначена за основним методом визначення митної вартості.

Митну вартість товару визначено за резервним методом згідно статті 64 МК України та у відповідності до наказу ДМСУ №476 від 01.07.2021 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо посадових осіб митних органів з аналізу виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначенням митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». коригування митної вартості було здійснено на підставі цінової інформації, наявної в митного органу. Так, за основу було взято: товар 1 на рівні 3500 Євро/од за МД №UA100180/2023/516527 від 16.10.2023. Митницею за основу для коригування митної вартості взято вартість подібного товару Ігровий автомат «Аерохокей».

Декларантом оцінюваний товар оформлено у вільний обіг згідно з МД 24UA90U0 від 27.05.2024 з наданням гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 МК України.

З огляду на вищевказане, представник відповідача вважає, що рішення про коригування митної вартості №UA205140/2024/000136/1 від 27.05.2024 є таким, що прийняте у повній відповідності до вимог чинного законодавства, а тому є законним та обґрунтованим, просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Інші заяви по суті справи не надходили.

Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

08.05.2023 між позивачем ФОП ОСОБА_1 (покупець) та ARCADE BEE Sp.Zo.o. (продавець) укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) №0805/1-2023 (а.с.23-24), за умовами якого продавець продає, а покупець купує техніку, супутнє обладнання та комплектуючі за цінами та на умовах, визначених у додатках (специфікаціях), що невід`ємною частиною контракту.

Додатковою угодою №2703/2 від 27.03.2024 до договору №0805/1-2023 від 08.05.2023 повідомлено про зміну назви компаній, а саме продавця - з ARCADE BEE Sp.Zo.o. на EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o. (а.с.24 зворот).

Відповідно до специфікації №Р28/03/24 від 28.03.2024 сторони домовились про поставку товару загальною вартістю 8540 Євро. Умови оплати: 100% передоплата (а.с.17 зворот, переклад а.с.46).

На виконання умов контракту №0805/1-2023 від 08.05.2023 згідно із платіжною інструкцією №12JBKLO5 від 01.05.2024 (а.с.18) позивачем здійснено оплату товару в сумі 8540 Євро в користь компанії EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o.

17.05.2024 компанією EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o. виставлено позивачу комерційний інвойс №FV/55 на товар (ігрові автомати в кількості 5 од.) загальною вартістю 8540 Євро (а.с.16 зворот, 17, переклад а.с.45, 45 зворот).

З метою митного оформлення імпортованого товару 23.05.2024 декларант ФОП ОСОБА_1 подав до Волинської митниці електронну митну декларацію, якій присвоєно номер №24UA23U3 (а.с.15, 79) на товар: ««Гральні автомати, які приводяться в дію за допомогою жетонів (без жетоно-монетовидавача, який поставляється окремо), без екрану, не побутового призначення, з живленням від мережі 220В, без вмісту радіоелектронних і високочастотних пристроїв, нові: Аерохокей Basic модель Arctic 8FT, серійний номер 23735 1 шт.; Аерохокей модель Arctic 8FT, серійний номер 23731 1 шт.; Аерохокей модель Comix 8FT, серійний номер 23750 -1 шт.; Аерохокей модель Gold 8FT, серійний номер 23733 1 шт; Автомат аркада «Ghost» basic в елементах, модель HITEM ALL, серійний номер 1317 1 шт. Торговельна марка WIK, виробник WIK Sp.Zo.o.» (графа 31 МД). Митну вартість визначено за першим методом (за ціною договору) на рівні 8540 Євро.

Разом з митною декларацією позивачем до митного органу було подано також передбачений МК України перелік документів, на підставі яких товар був придбаний та ввезений на територію України, а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) №0805/1-2023 від 08.05.2023, додаткова угода №2703/2 від 27.03.2024 до вказаного договору, комерційний інвойс №FV/55 від 17.05.2024, правильний (точний) інвойс №FV/55 від 17.05.2024, платіжна інструкція №12JBKLO5 від 01.05.2024, специфікація №Р28/03/2024 від 28.03.2024, митна декларація країни відправлення №24PL335010E0605059 від 20.05.2024, пакувальний-лист №P28/03/2024 від 28.03.2024, автотранспортна накладна (СМR) №б/н від 20.05.2024, договір-заявка №17/05/24 від 17.05.2024, рахунок на оплату №25 від 20.05.2024, прайс-лист 2024 (а.с.16зворот-24, переклад 45-48).

27.05.2024 позивачу направлено електронне повідомлення щодо необхідності надання додаткових документів відповідно до положень статті 53 МК України: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) банківські платіжні документи, що підтверджують вартість оцінюваного товару, 6) транспортні (перевізні) документи; 7) зовнішньоекономічний договір (контракт) від 09.08.2023 №0908/1-2023; 8) акт прийому-передачі товару; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини та за бажанням декларанта інші додаткові наявні документи для підтвердження заявленої ним митної вартості (а.с.99зворот).

У відповідь на запит відповідача декларант надав повідомлення про надання додаткових пояснень та документів №27/05-01 (а.с.29-30), до яких долучив витяг про проведену конвертацію (а.с.30зворот).

27.05.2024 митний орган за результатами перевірки митної декларації, а також інших документів, наданих відповідно до МК України, прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000136/1 (а.с.13, 80) та видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.05.2024 №UA205140/2024/001402 (а.с.14, 81).

У графі 33 оскаржуваного рішення зазначено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме:

- ідентифікувати оплату за дану поставку товару неможливо через відсутність інформації у банківському платіжному документі, що стосується товару від 01.05.2024 №12JBKLO5; в призначенні платежу зазначена інформація про оплату за контрактом від 08.05.2023 №0805/1-2023. Однак, додаткова угода про зміну назви компанії продавця від 27.03.2024 №2703/2 містить інформацію щодо заключеного договору між контрагентами від 09.08.2023 №0908/1-2023;

- згідно із пунктом 10.3 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 08.05.2023 №0805/1-2023 строк дії договору до 31.01.2024, що на момент надання специфікації №Р28/03/2024 від 28.03.2024 не є дійсним. Документального підтвердження актуальності даного договору не надано;

- відповідно до рахунка на оплату від 20.05.2024 №25 витрати на транспортування по маршруту Skoczow (Польща) м/п Угринів становлять 10590,4 грн, відстань даного маршруту орієнтовно 490 км; транспортні витрати становлять 21,61 грн/км (10590,4/490). Згідно вищезазначеного документа вартість транспортування по маршруту м/п Угринів - м.Луцьк становить 4036,16 грн, відстань маршруту орієнтовно 117 км, що в перерахунку 34,49 грн/км (4036,16/117). Зазначаємо, що транспортні витрати розподілені непропорційно, вказане свідчить про можливе заниження транспортних витрат до кордону України;

- в рахунку-фактурі від 20.05.2024 №25 зазначені транспортно-експедиційні послуги, однак суми понесених витрат за межами території України не надано, що свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно складових митної вартості;

- з огляду на умови поставки FCA, договору-заявки від 17.05.2024 №17/05/24 та п.2.6 договору (контракту) про перевезення від 04.01.2023 №01-1/23 вантаження та розвантаження вантажів здійснюється за домовленістю сторін, однак інформації про суми понесених витрат не надано, такі витрати не включено до митної вартості товару та не зазначено в гр.21 ДМВ;

- відповідно до рахунка-фактури від 17.05.2024 №FV/55 вартість товару становить 8540 Євро, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 20.05.2024 №24PL335010E0605059 37523;

- відповідно до п.7 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 08.05.2023 №0805/1-2023 право власності на товар підтверджується актом прийому-передачі товару. Також, до митного оформлення надано контракт від 01.01.2024 №0101/1-2024, укладений між ІНФОРМАЦІЯ_1 та ФОП ОСОБА_1 , де згідно п.7 також зазначається наявність пкту прийому-передачі товару. Акти прийому-передачі за вищезазначеними контрактами не подано до митного оформлення.

У зв`язку з тим, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару, не містили усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також містили розбіжності, декларанту було запропоновано згідно із статтями 53, 54 МК України в 10-ти денний термін надати додаткові документи.

Декларантом на вимогу митниці надано конвертацію валют від 24.05.2024. Листом від 27.05.2024 №27/05-01 повідомлено про відсутність інших додаткових документів.

Відповідно до конвертера валют від 24.05.2024 вартість товару становить 37019,7 злотих, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 20.05.2024 №24PL335010E23.

Декларантом на вимогу митниці не надано зовнішньоекономічного договору (контракту) від 09.08.2023 №0908/1-2023, акту прийому-передачі товару, банківських платіжних документів, що підтверджують вартість оцінюваного товару, виписку з бухгалтерської документації, транспортних (перевізних) документів, висновків про якісні та вартісні характеристики товарів.

Також зазначаємо, що відповідно п.1.4 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 01.01.2024 №0101/1-2024 засвідчено, що ФОП ОСОБА_1 є офіційним дистриб`ютором по території України продукції заводу WIK Sp.Zo.o. Відповідно до інформації, наявної в зовнішніх джерелах мережі Інтернет на сайті виробника «WIK» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 , серед переліку офіційних дистриб`юторів в Україні зазначений 1 суб`єкт ЗЕД, інформація про ФОП ОСОБА_1 відсутня.

У зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 26 (стаття 60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта, митну вартість товарів визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, згідно рівня раніше визначених митним органом митних вартостей, інформація про які міститься в ЄАІС Держмитслужби, а саме: товар 1 на рівні 3500 євро/од за МД №UA100180/2023/516527 від 16.10.2023. Митницею за основу для коригування митної вартості взято вартість подібного товару Ігровий автомат «Аерохокей».

Товар був випущений у вільний обіг відповідно до митної декларації від 27.05.2024 №24UA90U0 з наданням гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 МК України (а.с.15 зворот-16, 100).

Надаючи правову оцінку оскаржуваному рішенню митниці, суд зазначає наступне.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

Разом з тим, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару «Гральні автомати, які приводяться в дію за допомогою жетонів» за основним методом (за ціною договору (контракту)).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України: декларант не надав усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України, а саме: зовнішньоекономічний договір (контракт) №0805/1-2023 від 08.05.2023, додаткова угода №2703/2 від 27.03.2024 до вказаного договору, комерційний інвойс №FV/55 від 17.05.2024, правильний (точний) інвойс №FV/55 від 17.05.2024, платіжну інструкцію №12JBKLO5 від 01.05.2024, специфікацію №Р28/03/2024 від 28.03.2024, митну декларацію країни відправлення №24PL335010E0605059 від 20.05.2024, пакувальний-лист №P28/03/2024 від 28.03.2024, автотранспортну накладну (СМR) №б/н від 20.05.2024, договір-заявку №17/05/24 від 17.05.2024, рахунок на оплату №25 від 20.05.2024, прайс-лист 2024 (а.с.16зворот-24, переклад 45-48).

На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.

Так, контрактом від 08.05.2023 №0805/1-2023, укладеним між ФОП ОСОБА_1 (покупець) та ARCADE BEE Sp.Zo.o. (продавець), визначено предмет договору, умови оплати, якість та гарантію, санкції тощо (а.с.23-24, 84-85).

Згідно із пунктом 2.2 вказаного контракту сторонами погоджено, що продавець здійснює поставку товару протягом 30-ти днів з моменту надходження 100% попередньої оплати на розрахунковий рахунок продавця.

Додатковою угодою №2703/2 від 27.03.2024 до договору №0805/1-2023 від 08.05.2023 визначено, що компанія ARCADE BEE Sp.Zo.o. змінила назву і продавцем за договором є компанія EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o. (а.с.24 зворот).

Відповідно до специфікації №Р28/03/24 від 28.03.2024 сторони контракту домовилися про поставку товару загальною вартістю 8540 Євро. Умови оплати: 100% передоплата (а.с.17 зворот, переклад а.с.46).

Згідно із платіжною інструкцією №12JBKLO5 від 21.05.2024 (а.с.18) позивачем на рахунок нерезидента перераховано кошти в сумі 8540 Євро. Відповідно до призначення платежу оплату товару здійснено за договором від 08.05.2023 №0805/1-2023, що на думку суду, має змогу ідентифікувати оплату за дану поставку товару.

На підставі інвойсу №FV/55 від 17.05.2024 компанія EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o. здійснила в адресу позивача поставку товару загальною вартістю 8540 Євро на умовах FCA (а.с.17, переклад а.с.45зворот).

Ціна товару в інвойсі №FV/55 від 17.05.2024 (8540 Євро) відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД №24UA23U3 23.05.2024 (графа 22) (а.с.15, 79).

Так, однією із підстав для прийняття митницею оскаржуваного рішення слугувало те, що відповідно рахунка-фактури від 17.05.2024 №FV/55 вартість товару становить 8540 Євро, що суперечить вартості, зазначеній в копії митної декларації країни відправлення від 20.05.2024 №24PL335010E0605059 37523.

З приводу таких тверджень відповідача суд зазначає наступне.

Згідно з експортною митною декларацією №24PL335010E0605059 від 20.05.2024 вартість товару визначена у валюті польський злотий та становить 37523 (а.с.18 зворот, переклад а.с.46 зворот).

На думку суду, твердження відповідача про наявність розбіжностей у вартості товару в Євро, зазначеній в рахунку-фактурі (інвойсі), та у декларації країни експорту, яка зазначена в злотих (при конвертації валют), не може бути підставою для коригування митної вартості з огляду на те, що відповідно до пункту 1.3. контракту від 08.05.2023 №0805/1-2023 валютою цього контракту є Євро. Згідно з наданим до митного оформлення інвойсом вартість товару визначалась в Євро. Тобто вартість товарів у злотих сторонами договору взагалі не визначалась.

При цьому, митні декларації країни відправлення не є документами, які підтверджують митну вартість товару, тому митний орган не міг посилатися на виявлені у них та у інвойсах розбіжності.

Суд зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження митного оформлення вантажу в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість. Будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни позивачем згідно з документами, виданими йому продавцем.

Разом з тим, у митній декларації країни відправлення вказується статистична вартість товарів (із врахуванням витрат на митне оформлення в країні експорту), а не фактурна вартість експортованих товарів, що не може свідчити про розбіжність в цифрових значеннях між митною декларацією країни відправлення і рахунком-фактурою та бути підставою для коригування вартості ввезеного товару.

Також у спірному рішенні митний орган посилається на те, що згідно із пунктом 10.3 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 08.05.2023 №0805/1-2023 строк дії договору до 31.01.2024, що на момент надання специфікації №Р28/03/2024 від 28.03.2024 не є дійсним.

З приводу таких зауважень митниці суд зазначає, що декларантом позивача до митного оформлення був наданий договір №0101/1-2024 від 01.01.2024 (а.с.25-26), укладений між WIK Sр.Zo.o. та ФОП ОСОБА_1 , який підтверджує взаємовідносини з постачання продукції, ввезеної в адресу позивача.

Згідно із пунктом 10.3. вказаного договору цей договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами та діє до 31.01.2025.

При цьому, за змістом багатосторонньої угоди від 10.03.2022 між компанією WIK Sр.Zо.о. та ARCADE BEE Sр.Zо.о. про ексклюзивні права на продаж продукції WIK Sр.Zо.о. (а.с.27-28, переклад а.с.43-44), яка також надавалась митниці, компанія ARCADE BEE Sр.Zо.о. (в подальшому EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o.) має право експортувати товари WIK Sр.Zо.о. на загальну суму 1510000,00 польських злотих.

Про надання митниці договору №0101/1-2024 від 01.01.2024 та багатосторонньої угоди від 10.03.2022 свідчить перелік документів, наведений в графі 44 МД 24UA90U0 від 27.05.2024 (а.с.100).

Суд зауважує, що укладення додаткової угоди №2703/2 від 27.03.2024 до договору №0805/1-2023 від 08.05.2023 є свідченням того, що договірні відносини за договором продовжені, а помилка в тексті угоди щодо номера договору (зазначено №0908/1-2023 від 09.08.2023), на що звертає увагу митниця в спірному рішенні, не є підставою для визнання договору нечинним.

Отже, вищенаведені угоди підтверджують правомірність виставлення рахунків-фактур не безпосередньо виробником WIK Sр.Zо.о., а компанією EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o.

В оскаржуваному рішенні серед іншого зазначено, що відповідно до рахунка на оплату від 20.05.2024 №25 витрати на транспортування по маршруту Skoczow (Польща) м/п Угринів становлять 10590,4 грн, відстань даного маршруту орієнтовно 490 км; транспортні витрати становлять 21,61 грн/км (10590,4/490). Згідно з вищезазначеного документа вартість транспортування по маршруту м/п Угринів-м. Луцьк становить 4036,16, відстань маршруту орієнтовно 117 км, що в перерахунку 34,49 грн/км (4036,16/117).

Вказане, на думку митного органу, свідчить, що транспортні витрати розподілені непропорційно та про можливе заниження транспортних витрат до кордону України.

Окрім того, митний орган зазначає, що в рахунку-фактурі від 20.05.2024 №25 зазначені транспортно-експедиційні послуги, однак суми понесених витрат за межами території України не надано, що свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей стосовно складових митної вартості.

Також митний орган посилається на те, що з огляду на умови поставки FCA, договору-заявки від 17.05.2024 №17/05/24 та пункту 2.6 договору (контракту) про перевезення від 04.01.2023 №01-1/23 вантаження та розвантаження вантажів здійснюється за домовленістю сторін, однак інформації про суми понесених витрат не надано, такі витрати не включено до митної вартості товару та не зазначено в гр. 21 ДМВ.

Надаючи оцінку таким доводам митного органу, суд зазначає наступне.

Відповідно до рахунку на оплату №25 від 20.05.2024 (а.с.20 зворот) транспортні послуги по маршруту: Skoczow (Польща) м/п Угринів складають 10590,40 грн; м/п Угринів м.Луцьк 4036,16 грн, транспортно-експедиційні послуги на території України 200,00 грн.

Згідно з пунктом 5 частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Судом встановлено, що визначена у МД №24UA23U3 23.05.2024 митна вартість товару у розмірі 382003,54 грн, включає вартість товару 371413,14 грн (еквівалентно 8540 Євро) і вартість витрат на транспортування до кордону України в розмірі 10590,40 грн.

З вищенаведеного слідує, що витрати на транспортування товару до кордону України за МД №24UA23U3 23.05.2024 у розмірі 10590,40 грн були включені до митної вартості товару, що відповідає нормам пункту 5 частини десятої статті 58 МК України.

Відтак, суд вважає, що у рішенні відповідачем не обґрунтовано підстав для можливого заниження позивачем транспортних витрат та наявність ризиків заявлення до митного оформлення неправдивих відомостей.

Окрім того, надаючи оцінку таким сумнівам митного органу, суд зауважує, що перевізник вправі сам формувати ціноутворення того чи іншого перевезення з врахуванням відстані та інших необхідних характеристик.

Натомість відповідачем не надано доказів того, що у документах, які підтверджують вартість перевезення, відображені неповні чи недостовірні відомості.

Крім того, в оскаржуваному рішенні зазначено, що відповідно до пункту 7 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 08.05.2023 №0805/1-2023 право власності на товар підтверджується актом прийому-передачі товару. До митного оформлення надано контракт від 01.01.2024 №0101/1-2024, укладений між ІНФОРМАЦІЯ_1 та ФОП ОСОБА_1 , де згідно з пунктом 7 також зазначається наявність акту прийому-передачі товару, проте такий документ до митного оформлення на поданий.

Щодо таких тверджень митниці суд зазначає, що на заявлену митну вартість жодним чином не впливає та обставина, що акти прийому-передачі за вищезазначеними контрактами не подано до митного оформлення. Крім того, акт прийому-передачі не є тим документом, що підтверджує вартість товару.

В оскаржуваному рішенні також митниця зауважила, що відповідно пункту 1.4 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 01.01.2024 №0101/1-2024 засвідчено, що ФОП ОСОБА_1 є офіційним дистриб`ютором по території України продукції заводу WIK Sp.Zo.o. Проте, відповідно до інформації, наявної в зовнішніх джерелах мережі Інтернет на сайті виробника «WIK» за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_2 , серед переліку офіційних дистриб`юторів в Україні зазначений 1 суб`єкт ЗЕД, інформація про ФОП ОСОБА_1 відсутня.

Стосовно таких доводів відповідача суд зазначає, що до митного оформлення подавався лист від компанії WIK Sp.Zo.o., у якому вказувалось, що компанія EMPIRO CONSTRUCTION Sp.Zo.o. є структурним підрозділом WIK Sp.Zo.o., відповідно ціни, що вказані у прайс-листах, є цінами, що надаються компанією WIK Sp.Zo.o. для офіційних дистриб`юторів (а.с.26 зворот).

З урахуванням встановлених обставин справи та досліджених письмових доказів суд вважає, що будь-які розбіжності, на які вказує митниця, у поданих до митного оформлення документах відсутні, а висновок у спірному рішенні про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеним.

Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

На думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

У спірному рішенні митний орган лише вказав номер та дату митної декларації (МД №UA100180/2023/516527 від 16.10.2023), на основі якої було здійснено коригування митної вартості товару. Між тим можливість поставки товару іншим покупцям за більшою ціною відповідає принципам свободи зовнішньоекономічних зв`язків та не суперечить нормам національного та міжнародного законодавства, а формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості та автоматичною підставою для збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

При вирішенні спору суд керується усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16), за висновками якого митний орган, здійснюючи митний контроль, зокрема, при визначені митної вартості, має діяти у спосіб, який визначено МК України. При цьому наявна інформація, яка міститься в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, повинна мати лише допоміжний характер. Митним законодавством встановлений вичерпний перелік документів, які зобов`язаний надати декларант на підтвердження митної вартості товару. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Отже, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

На переконання суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи у своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Таким чином, підстави вважати, що рішення відповідача від 27.05.2024 №UA205140/2024/000136/1 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні. Тому таке рішення, на думку суду, є протиправним.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів належить задовольнити.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1211,20 грн, сплачений згідно із платіжною інструкцією від 25.07.2023 №0.0..1 (а.с.42).

Щодо заявлених до стягнення витрат на професійну правову допомогу у розмірі 4000,00 грн, суд зазначає наступне.

Частинами першою, другою статті 134 КАС України обумовлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм, слід дійти висновку про те, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором.

Вказана позиція суду узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 27.06.2018 у справі №826/1216/16 та в постановах Верховного Суду від 28.04.2021 у справі №640/13685/19, від 23.04.2021 у справі №360/700/19, відповідно до якої склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

На підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу до матеріалів справи долучено попередній (орієнтовний) розрахунок суми витрат на професійну правничу допомогу №16/07-1 від 16.07.2024 (а.с.31 зворот), із якого слідує, що на виконання вимог договору про надання правничої допомоги від 27.05.2024 адвокатським бюро «Крючкова» надано та в подальшому планується надати ФОП ОСОБА_1 наступні види послуг: ознайомлення позивача із процесуальними правами та обов`язками щодо захисту прав та інтересів порушеного права 30 хв.; ознайомлення з оскаржуваним рішенням про коригування митної вартості товарів та з товаросупровідними документами наданих клієнтом 1,5 год; подання письмових пояснень на вимогу митного органу 1 год.; пошук інформації щодо контрагента в мережі Інтернет та перевірка правосуб`єктності учасників зовнішньоекономічної операції 1 год; юридичний прогноз справи та детальний аналіз та вивчення фактичних обставин справи 1,5 год; вивчення судової практики з відповідних правовідносин 2 год.; складання та подання вищевикладеної позовної заяви - 3 год.

Разом з тим, суд заважує, що самого договору про надання правничої допомоги від 27.05.2024 позивачем суду надано не було.

Також суду не було надано підтвердження оплати позивачем витрат на професійну правову допомогу у розмірі 4000,00 грн згідно із вказаним договором, хоча безпосередньо у позовній заяві вказано, що підтвердження сплати за надану правничу допомогу бкде надано до моменту вирішення справи по суті.

Оскільки позивачем не надано належних доказів на підтвердження понесення витрат на правову допомогу в сумі 4000 грн, зокрема договору про надання правничої допомоги, акту прийому-передачі, рахунку, квитанції про оплату тощо, тому такі витрати не підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 27.05.2024 №UA205140/2024/000136/1.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір в сумі 1211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять грн 20 коп).

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, код ЄДРПОУ ВП 43958385).

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій