Справа № 160/14981/24
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2024-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено.

Відповідач, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду, подав 29.10.2024 року за допомогою системи Електронний Суд до суду, апеляційну скаргу разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано посиланням на запровадження воєнного стану в Україні. Також зазначає що територія Дніпропетровської області тривалий час є зоною активних бойових дій, і за офіційними повідомленнями військового командування держави, постійно та дотепер зберігаються загрози ракетних та авіаційних ударів, у зв`язку з чим працівники періодично змушені переривати свою роботу та покидати робочі місця через оголошення по області повітряних тривог та загроз артилерійського обстрілу, внаслідок чого ускладнена можливість більш вчасно відпрацьовувати процесуальні документи. Крім того зазначає, що під час тривог, значно уповільнюється робота усіх електронних підсистем, що також має прямий вплив на терміни відпрацювання документів. Також відповідач наголошує, що оскаржуване рішення заявник в паперовому вигляді не отримував.

Ознайомившись з апеляційною скаргою, вважаю, що вказана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Частиною 2 статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Судом встановлено, що рішення суду першої інстанції прийняте в порядку спрощеного позовного провадження 19.09.2024 року.

Разом з тим, апеляційну скаргу подано відповідачем 29.10.2024, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, встановленого ст.295 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Суд апеляційної інстанції вважає, що доводи заявника апеляційної скарги про не отримання паперової копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції не свідчать про поважність підстав пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки судом встановлено та не заперечується заявником, що копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції в електронному вигляді через підсистему "Електронний Суд" він отримав ще 25.06.2024.

Водночас суд враховує, що згідно з п. 10, 17 підрозділу 1 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

З аналізу наведеного слідує, що у випадку вручення учаснику справи судового рішення шляхом доставлення копії такого судового рішення на офіційну електронну адресу особи в електронному вигляді через підсистему "Електронний Суд", суд не має обов`язку повторно направляти копію такого судового рішення відповідному учаснику справи в паперовому вигляді з власної ініціативи.

Водночас суд може направити копію судового рішення у паперовій формі учаснику справи, якому вручено судове рішення відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, за його окремою заявою.

Проте, повторне направлення за відповідною заявою особи копії судового рішення у паперовій формі учаснику справи, який вже отримав копію такого рішення в електронній формі в підсистемі "Електронний Суд", саме по собі не відміняє факту належного вручення такого судового рішення через підсистему "Електронний Суд" та не свідчить про необхідність відліку нового строку на апеляційне оскарження з дня отримання повторно направленої паперової копії судового рішення.

З приводу посилань скаржника на введення в Україні воєнного стану з 24.02.2022 суд зазначає, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення у всіх абсолютно випадках.

При цьому, слід зауважити, що Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року №64/2022 стосується лише введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін в частині процесуальних строків, зокрема, на апеляційне оскарження судових рішень, до КАС України не вносились.

Щодо посилань скаржника на уповільнення роботи електронних підсистем, суд не заперечує даного факту, однак слід зауважити, що апелянт мав можливість подати апеляційну скаргу в інший спосіб (у пареповій формі, засобами поштового зв`язку), аніж через систему «Електронний суд», що не було забезпечено останнім.

Відтак, клопотання відповідача про поновлення строку на подання апеляційної скарги є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі викладеного, вважаю необхідним апеляційну скаргу залишити без руху та надати особі, яка звернулась з апеляційною скаргою, десятиденний строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст. 298 КАС України, суддя,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 року по справі № 160/14981/24 - залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, в якому вказати інші підстави для поновлення строку, з наданням відповідних доказів на обґрунтування клопотання.

Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.

Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що у разі, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя С.В. Сафронова