Справа № 260/2937/24
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2024-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 рокуСправа № 260/2937/24 пров. № А/857/20543/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

судді-доповідача Качмара В.Я.,

суддів Гудима Л.Я., Кузьмича С.М.,

при секретарі судового засідання Гладкій С.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 липня 2024 року (суддя Гаврилко С.Є., м.Ужгород), -

ВСТАНОВИВ :

19.04.2024 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону (далі Прокуратура) в якому просив:

визнати протиправними дії Прокуратури щодо нарахування та виплати заробітної плати прокурору Закарпатської спеціалізованої прокуратури й сфері оборони Західного регіону (далі Посада, ЗСП відповідно) ОСОБА_1 за період з 15.03.2021 по 19.03.2024 включно, обчисленої виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу прокурора окружної прокуратури починаючи з 01.01.2021 в розмірі 1600 грн;

зобов`язати відповідача здійснити перерахунок та виплату заробітної плати ОСОБА_1 за період з 15.03.2021 по 19.03.2024 включно, виходячи із встановленого на 01.01.2021 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого становить 2270 грн; з 01.01.2022 по 31.12.2022, виходячи із встановленого на 01 січня року прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481 грн; з 01.01.2023 по 31.08.2023, виходячи із встановленого на 01.01.2023 прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2684 грн; виходячи із встановленого 01.01.2024 прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3028 грн;

зобов`язати Прокуратуру нарахувати та сплатити невиплачену частину заробітної плати Посада ЗСП ОСОБА_1 за період з 15.03.2021 по 12.04.2021 та з 20.04.2023 по 19.03.2024 відповідно до вимог частини третьої статті 81 Закону України «Про прокуратуру» ( далі Закон № 1697-VІІ), згідно якої з 01.01.2021 посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 01.01.2022 - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, виходячи із встановленого на 01.01.2021 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого становить 2270 грн; з 01.01.2022 по 31.12.2022, виходячи із встановленого на 01.01.2022 прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481 грн; з 01.01.2023 по 31.12.2023, виходячи із встановленого на 01.01.2023 прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2684 грн; виходячи із встановленого 01.01.2024 прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 3028 грн, з урахуванням раніше виплачених сум та з урахуванням передбачених законом податків і обов`язкових платежів;

зобов`язати відповідача нарахувати та сплатити невиплачену частину заробітної плати позивачу за період з 13.04.2021 по 19.04.2023 відповідно до вимог пункту 13 частини п`ятої статті 81 Закону № 1697-VІІ, згідно якого посадовий оклад прокурора, який перебуває на адміністративній посаді, встановлюється для заступника керівника окружної прокуратури 1,3 посадового окладу прокурора окружної прокуратури, який згідно пункту 11 частини пятої статті 81 вказаного закону становить 1,5 посадового окладу прокурора окружної прокуратури, з врахуванням вимог частини третьої статті 81 Закону № 1697-VІІ, згідно якої з 01.01.2021 посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 01.01.2022 - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, виходячи із встановленого на 01.01.2021 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір якого становить 2270 грн; з 01.01.2022 по 31.12.2022, виходячи із встановленого на 01.01.2023 прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2481 грн; з 01.01.2023 по 31.12.2023, виходячи із встановленого на 01.01.2023 прожиткового мінімуму для працездатних осіб у розмірі 2684 грн з урахуванням раніше виплачених сум та з урахуванням передбачених законом податків і обов`язкових платежів.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 липня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись із постановленою ухвалою її оскаржив позивач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, просить скасувати вказану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

В апеляційній скарзі вказує, що не має офіційної електронної адреси та не зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі «Електронний суд». Стверджує, що жодної кореспонденції 08.07.2024 із суду першої інстанції не отримував та відповідно не уповноважував інших осіб на її отримання.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає судове рішення законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Позивач просив проводити розгляд справи у його відсутності та відсутності його представника.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника відповідача, переглянувши справу за наявними у ній матеріалами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку, що станом на 23.07.2024 позивачем не надано до суду мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Такі висновки суду першої інстанції по своїй суті відповідають встановленим обставинам справи, однак вказане рішення суду не може бути залишено без змін, з таких міркувань.

Як видно з матеріалів справи, ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Прокуратури про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі наявних у ній матеріалів.

Ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 травня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху (далі Ухвала суду). Надано позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків. Вказана ухвала мотивована наступним: «До позовних вимог, які стосуються періоду з 19.07.2022 належить застосовувати тримісячний строк звернення до суду, відповідно до статті 233 частина 2 КЗпП в редакції Закону № 2352.

За такого підходу визначений статтею 233 КЗпП України тримісячний строк звернення до суду розпочався 01.07.2023 (наступний день після закінчення дії (відміни) карантину) і сплинув 02.10.2023 (останній день строку 01.10.2023 припадав на неділю неробочий день).

Водночас, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою 23.04.2024, тобто з порушенням встановленого статтею 233 частина 2 КЗпП України трьохмісячного строку звернення до суду, з урахуванням пункту 1 глави ХІХ «Прикінцеві положення» цього Кодексу за період, з 19.07.2022 по 31.12.2023.

Клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду не заявлено.

…

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду за період, з 19.07.2022 по 31.12.2023.».

У відповідності до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, яке було надіслано на адресу позивача, що вказана в позовній заяві (88000, м.Ужгорд, пл.О.Пушкіна, буд. 2. кім.2526, таке повернулася до суду 08.07.2023 з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.53-60).

У зв`язку із чим, судом повторно було направлено на адресу позивача Ухвалу суду, відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, вказану ухвалу позивачем було отримано 08.07.2024 (а.с.62).

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За змістом частини третьої статті 123 КАС якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Приписами пункту 7 частини першої статті 240 КАС встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Згідно пункту 3 частини шостої статті 251 КАС днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Відповідно до пункту 2 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (далі - Правила №270):

рекомендоване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення, відстежується в системі оператора поштового зв`язку на шляху пересилання відправлення та вручається одержувачу з підтвердженням вручення;

повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплату коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.

Відповідно до пункту 81-82 Правил №270 рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначкою «Судова повістка»), повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату (одержувачу), а в разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.

У разі відсутності адресата (одержувача) або повнолітніх членів його сім`ї про надходження поштового відправлення, поштового переказу адресат (одержувач) інформується у спосіб, визначений оператором поштового зв`язку.

Рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату (одержувачу), а в разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з адресатом (одержувачем). У разі відсутності адресата (одержувача), будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник об`єкта поштового зв`язку інформує адресата (одержувача) за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка».

Якщо протягом трьох робочих днів після інформування відділенням поштового зв`язку адресат (одержувач) не з`явився для одержання рекомендованого (реєстрованого) листа з позначкою «Судова повістка», працівник об`єкта поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за зазначеною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитка поштового пристрою, порядок використання якого встановлюється призначеним оператором поштового зв`язку, і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає такий лист до суду.

Зміст наведених положень Правил №270 дає підстави вважати, що загальний порядок фіксації та оформлення вручення рекомендованого поштового відправлення передбачає встановлення особи одержувача та зазначення на бланку повідомлення інформації, яка дозволяє ідентифікувати особу отримувача (постанова Верховного Суду від 10 листопада 2021 року у справі №911/2523/20).

Подібний підхід продемонстровано Верховним Судом і в постанові від 9 лютого 2022 року у справі №640/16786/20, у якій Суд висловився про те, що обов`язковою умовою для підтвердження отримання рекомендованого відправлення є інформація у повідомленні про вручення поштового відправлення про дату вручення та одержувача (прізвище та його підпис). У цій постанові Верховний Суд, за результатом аналізу положень Правил №270, підсумував, що загальний порядок фіксації та оформлення вручення рекомендованого поштового відправлення передбачає встановлення особи одержувача та зазначення на бланку повідомлення про вручення його прізвища. Цей запис здійснює працівник поштового зв`язку.

Також в постанові від 03 травня 2023 року у справі № 580/4989/22 Верховний Суд зазначив, за подібних зі спірними обставинами у справі №640/16786/20, а саме: повідомлення про вручення поштового відправлення не містить інформації про прізвище особи, яка отримала відправлення за наявності заперечень скаржника щодо фактичного отримання цього поштового відправлення, - Верховний Суд дійшов висновку про недотримання за таких обставин вимог Правил №270, а тому таке рекомендоване повідомлення не може бути належним доказом отримання вказаного відправлення уповноваженою особою позивача.

В зазначеній постанові Верховний Суд водночас відзначив, що напис про одержання поштового відправлення учасником справи, в якому зазначене його прізвище, зроблений працівником поштового зв`язку, зазвичай є переконливим доказом отримання відправлення саме адресатом. Таке переконання ґрунтується на презумпції добросовісного виконання працівниками пошти своїх обов`язків. Однак таку презумпцію може бути поставлено під сумнів і спростовано.

Як уже вказано вище, первинне поштове відправлення копії Ухвали суду №705, яке було адресовано позивачу 23.05.2024, повернулось до суду 08.07.2024 із відміткою «за закінченням терміну зберігання».

02.07.2024 ця Ухвала суду направлена скаржнику і згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №231 вручена йому 08.07.2024.

Зі змісту останнього рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення за яким, як стверджує суд першої інстанції, позивачу вручена копія Ухвали суду видно, що у ньому проставлена дата « 08.07.2024». Водночас у відповідних клітинках способу вручення «особисто», за довіреністю», «розписка про одержання» - жодних відміток не має. Натомість проставлений лише підпис працівника об`єкта поштового зв`язку.

У той же час, зі змісту апеляційної скарги видно, що позивач-апелянт заперечує факт отримання будь-якої кореспонденції із суду першої інстанції 08.07.2024. Про оскаржувану ухвалу дізнався із відомостей Єдиного державного реєстру судовий рішень.

Враховуючи наведене, апеляційний суд не може достеменно стверджувати та з`ясувати одержувача, як і пересвідчитися у належному врученні поштового відправлення позивачу. Такі обставини цілком імовірно могли бути причинами не виконання позивачем вимог Ухвали суду.

Відповідно до статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС) підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відтак, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження її розгляду по суті.

Керуючись статтями 308, 310, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 липня 2024 року скасувати, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді Л. Я. Гудим
С. М. Кузьмич
Повне судове рішення складено 31 жовтня 2024 року.