Справа № 260/6939/24
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2024-11-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 листопада 2024 рокум. Ужгород№ 260/6939/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (вул. Генерала Батюка, буд. 8, м. Слов`янськ, 84100, ), Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області (пл. Народна, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область, 88008, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, яким просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області від 14.08.2024 року №52, Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області від 03.04.2024р. №52 щодо відмови в переведенні з пенсії по інвалідності на пенсію за віком на пільгових умовах ОСОБА_1 відповідно до ч.3 ст.114 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».

2. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області зарахувати ОСОБА_1 в пільговий стаж роботи по списку №1 (підземні) за професією машиніст гірничих виїмкових машин з повним робочим днем в шахті, що дає право на призначення пенсії за віком на пільгових умовах відповідно до ч.3 ст.114 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» один місяць служби за три: час проходження військової служби призваний за мобілізацією з 06.12.2015 року по 27.05.2016 року, з 29.08.2017 року по 14.06.2024 року протягом якого:

- позивач брав участь в антитерористичній операції та здійснював забезпечення її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районі в Донецькій та Луганській області з 24.10.2017 року по 12.12.2017 року, з 25.12.2017 року по 01.01.2018 року, з 01.02.2018 року по 27.02.2018 року з 23.11.2018 року по 02.01.2019 року, з 10.01.2019 року, по 23.01.2019 року, з 11.03.2019 року, по 08.06.2019 року, з 14.06.2019 року, по 21.07.2019 року, з 17.03.2020 року, по 19.06.2020 року, з 18.08.2020 року, по 18.10.2020 року, з 03.08.2021 року, по 09.12.2021 року, 31.12.2021 року, по 10.01.2022 року, з 20.01.2022 року, по 23.02.2022 року;

- позивач брав участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської федерації проти України, перебуваючи в Донецькій та Луганській областях з 24.02.2022 року по 02.04.2022 року, з 30.04.2022 року по 15.07.2022 року.

3. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області перевести ОСОБА_1 з пенсії по інвалідності на пенсію за віком на пільгових умовах відповідно до ч.3 ст.114 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» згідно заяви про перехід на інший вид пенсії від 28.03.2024 року, застосувавши середню заробітну плату за 2021-2022-2023 рік.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України.

Відповідно до пункту четвертого частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тому при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізналася» та «повинна була дізнатись».

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли їй стало відомо про прийняття певного рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, внаслідок чого відбулося порушення прав, свобод чи інтересів особи. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дії, і у неї не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Саме така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові в справі №380/2355/20 від 28.05.2021.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі №510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

При цьому, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18, від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а, від 25.02.2021 у справі №822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах та дійшла наступного правового висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Суд звертає увагу, що предметом оскарження є два рішення різних територіальних органів про відмову в перерахунку пенсії, а саме рішення ГУ ПФУ в Закарпатській області від 03.04.2024 року №52 та рішення ГУ ПФУ в Донецькій області від 14.08.2024 року №52.

При цьому в межах строків звернення до суду своєчасно оскаржено лише рішення ГУ ПФУ в Донецькій області від 14.08.2024 року №52.

Позивач звернувся до суду з цим позовом 05 листопада 2024, що свідчить про пропуск встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку в частині позовних вимог щодо оскарження рішення ГУ ПФУ в Закарпатській області від 03.04.2024 року №52.

З огляду на пропуск строку звернення щодо оскарження вказаного рішення та тотожність підстав прийняття обох рішень про відмову в перерахунку пенсії, позивачу слід визначитися із предметом позову та складом відповідачів, уточнити позовні вимоги та обрати належний спосіб захисту порушеного права, що зумовлює необхідність приведення позовної заяви у відповідність до вимог пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Тому з метою вирішення питання своєчасності звернення до суду, позивачу слід надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням причин пропуску та доказів, що підтверджують поважність причин такого пропуску, а позовну заяву залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Позивачу протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали усунути зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки.

У разі невиконання вказівок судді по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде залишена без розгляду відповідно до пункту 7 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Я. М. Калинич