Справа № 420/28181/24
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2024-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України) адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» до Південного офісу Держаудитслужби, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ», Товариство з обмеженою відповідальністю «БК БУДПЕРСПЕКТИВА», Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТПРОЕКТ» про визнання протиправною та скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» до Південного офісу Держаудитслужби, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ», Товариство з обмеженою відповідальністю «БК БУДПЕРСПЕКТИВА», Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТПРОЕКТ», в якому позивач просить:

визнати протиправною та скасувати Вимогу Південного офісу Державної аудиторської служби України від 08.08.2024 №151505-14/3579-2024.

В обґрунтування позовних вимог зазначено наступне.

Свої вимоги Відповідач обґрунтовує тим, що нібито Позивачем, на порушення ч. 1 ст. 526, ст. 629 ЦК України, ч. 1 ст. 193 ГК України, п.5.1 договору від 23.01.2023 №16-Р не було поставлено дизель-генератори протягом 15 робочих днів з дня направлення заявки (03.03.2023) та на порушення ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», п.11.1 Договору №16-Р безпідставно (незаконно) змінено істотні умови договору шляхом укладання додаткової угоди від 22.05.2023 №2 щодо збільшення ціни товару на 5 492 772,40 грн, що призвело до втрат ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт».

ДП «ІЗМ МТП» вважає вказану вимогу безпідставною та такою що підлягає скасуванню, оскільки з об`єктивних підстав (землетрус у Турецькій республіці, що підтверджується, зокрема, Сертифікатом Регіональної Торгово-промислової палати Миколаївської області про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 13.04.2024 №4800-23-1815), відповідним листуванням з контрагентом та іншими підтверджуючими документами, які додаються до цієї позовної заяви, сторонами було укладено додаткові угоди, щодо продовження строку дії договору №16-Р та виконання зобов`язань сторонами, які не були визнані недійсними, або нікчемними.

Також підпунктом 6 пункту 19 Особливостей передбачено внесення змін у разі зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку з зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування. Водночас, у випадку, передбаченому підпунктом 6 пункту 19 Особливостей, можливе як зменшення, так і збільшення суми договору про закупівлю після його підписання пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни ставок податків і зборів без зміни обсягу закупівлі.

Вказане також передбачено і пунктом 3.3 Договору.

ДП «ІЗМ МТП» також вважає безпідставною та такою що підлягає скасуванню вимогу і в частині п. 2 щодо відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «БК БУДПЕРСПЕКТИВА» () шкоди (збитків), внаслідок підписання акту приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в за липень 2023 року від 04.0.2023 №1 по договору від 09.06.2023 №119-Р (далі Договір №119-Р) та оплати робіт на загальну суму 859 599,60 гривень, які технологічно не можливо було виконати та фактично не повинні були оплачуватися.

Як зазначає позивач за підсумками проведеного вибіркового обстеження обсягів виконаних будівельних робіт:

1. 25.06.2024 по об`єкту «Поточний ремонт покриття ВПК-1 ВПК-2, ВПК-3», в присутності головних державних фінансових інспекторів відділу контролю в сфері будівництва Південного офісу Держаудитслужби Сергія Степанова та Артема Загоруйко, розбіжностей не виявлено, що підтверджується Актом вибіркового обстеження обсягів виконаних робіт від 25.06.2024, який додається до цієї позовної заяви.

2. 04.07.2024 було проведено вибірковий контрольний обмір фактично виконаних підрядником робіт, а саме: товщини підстильного шару та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші жорстви під з/б плити, в присутності начальника відділу контролю у галузі промисловості, енергетики, транспорту та фінансових послуг Південного офісу Держаудитслужби Романа Кошеля, результати якого свідчать про те, що товщина шару підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші становить 21 см (Акт контрольного обміру від 04.07.2024 р. з додатками (схеми та фотознімки) додаються до цієї позовної заяви).

Таким чином Позивач вважає, що роботи по договору від 09.06.2023 №119-р та договору від 03.11.2022 №205-р виконані в повному обсязі у відповідності до умов зазначених договорів, прийняті без зауважень замовником, що, зокрема, підтверджується в тому числі проведеними вибірковим обстеженням та вибірковим обміром за участю представників Відповідача.

На переконання позивача і п. 3 спірної Вимоги щодо відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «МЕТПРОЕКТ» () шкоди (збитків), внаслідок невідповідності договірної ціни та актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в інвесторській кошторисній документації, яка пройшла обов`язкову експертизу, та невірного застосування розцінки, відповідно до норм статей 193,199, 216-229 ГК України, статей 22, 610-625, 629 ЦК України на загальну суму 412 607,44 грн. є необгрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

Стосовно висновків Відповідача щодо застосування підвищуючого коефіцієнту для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт К = 1,1 позивач зазначає, що застосування коефіцієнту 1,1 для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт було передбачено у Договірній ціні до Договору №193-р від 19.10.2022, також він зазначений у Проекті виконання робіт (ПВР), розробленому Виконавцем робіт за умовами Договору. Коефіцієнт 1,1 був прийнятий відповідно до п. 6 «Будівництво нових об`єктів на території діючих підприємств, які мають розгалужену мережу транспортних та інженерних комунікацій і обмежені умови для складування матеріалів» Таблиці Г1 «Коефіцієнти до норм витрат труба робітників-будівельників, робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин та механізмів, часу експлуатації будівельних машин механізмів для врахування впливу умов виконання робіт, передбачених проектом» КНУ РЕКНб «Вказівки щодо застосування ресурсних елементних кошторисних норм на будівельні роботи». Коефіцієнт 1,1 прийнятий в Договірній ціні до Договору «Проведення робіт на діючих підприємствах» повністю відповідає фактичним умовам виконання робіт Виконавцем на підприємстві.

Під час виконання робіт за Договором №193-р від 19.10.2022 в процесі виконання земляних робіт був виявлений існуючий силовий кабель АСБ, який проходив під трасою майбутньої колії №19, не передбачений робочим проектом та договірною ціною до Договору №193-р від 19.10.2022. Замовником, спільно з автором проекту, згідно з технічними умовами від 28.12.2023 (копія додається до цієї позовної заяви), було прийнято рішення щодо перенесення силового кабелю для подальшого його використання на випадок аварійних ситуацій, без втручання в конструктив залізничної колії №19, що є абсолютно правильним рішенням з точки зору безпеки експлуатації електромереж. Таким чином, роботи з перенесення силового кабелю були включені до Договірної ціни до Договору №19-Р від 24.01.2023.

Роботи з випробувань перенесеного кабелю АСБ після встановлення двох з`єднувальних муфт, виконані представниками ДП «ІЗМ МТП»: електромонтером ОСОБА_1 , інженером по ЕУ ОСОБА_2 під керівництвом начальника ЕТЛ ОСОБА_3 , в присутності інженера Авторського нагляду ОСОБА_4 , та інженера Технічного нагляду ОСОБА_5 , інженера з ремонту СРозІ ДП «ІЗМ МТП» ОСОБА_6 (Протокол випробування кабелів підвищеною напругою від 06.01.2023 №1 додається до цієї позовної заяви).

Актом вибіркового обстеження обсягів виконаних робіт об`єкту «Реконструкція існуючої залізничної колії №33 з добудовою залізничної колії №19 на території ВПК-2 Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл (кад. №:01:047:0179)» від 25.06.2024, складеного в присутності головних державних фінансових інспекторів відділу контролю в сфері будівництва Південного офісу Держаудитслужби Сергія Степанова та Артема Загоруйко завищень обсягів виконаних робіт не зафіксовано.

Окремо позивач зазначає, що зміст спірної вимоги, яка є індивідуальним актом, спрямована на коригування роботи позивача, при цьому зазначивши у вимозі про необхідність забезпечення відшкодування втрат матеріальних ресурсів Позивача третіми особами, орган державного фінансового контролю не зазначив спосіб, у який повинно забезпечуватися виконання вимоги та до якої відповідальності підлягають притягненню винні особи, не вказано які заходи позивач має вчинити для відшкодування втрат матеріальних ресурсів третіми особами контрагентами чи працівниками Позивача.

Адже, можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких необхідно вжити уповноваженій особі для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи необхідно вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

На підставі викладеного позивач просить позов задовольнити у повному обсязі.

Процесуальні дії

Ухвалою суду від 12.09.2024 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження (відповідно до ст. 262 КАСУ) без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 25.09.2024 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, на стороні Позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ».

Ухвалою суду від 30.09.2024 залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору, на стороні Позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю «БК БУДПЕРСПЕКТИВА», Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТПРОЕКТ».

02.10.2024 року за вхід.№ЕС/48065/24 (№ЕС/48098/24) надійшов відзив на позов, в якому, зокрема, наголошено на необґрунтованості вимог позивача з огляду на наступне.

Листом від 15.05.2023 №414 «щодо необхідності внесення змін до договору поставки» ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» посилається на ЗУ №2837-ІХ від 13.12.2022. Посилання на ЗУ №2836-ІХ від 13.12.2022, саме яким внесено зміни до Податкового Кодексу України відсутні.

Проте, Закони України №2837-ІХ та №2836-ІХ від 13.12.2022 опубліковано 31.12.2022, набрали чинності 03.01.2023, зміни та доповнення не вносилися, тобто зміни ставок податків і зборів та/або зміни умов щодо надання пільг з оподаткування після укладання договору від 23.01.2023 №16-Р відповідно до Законів України №2837-ІХ та №2836-ІХ від 13.12.2022 не відбувалися.

Також, факт необхідності нарахування ПДВ не ототожнює факту збільшення ціни товару та суми договору.

Слід зазначити, що хоча ПДВ й включається до ціни товару, однак не є умовою про ціну в розумінні цивільного та господарського законодавства.

Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 01.06.2021 зі справи № 916/2478/20, від якого Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду не вбачає підстав відступати.

У разі залишення ціни не зміною нарахований ПДВ, включений у вартість придбаного товару був би для Порту податковим кредитом, якій дозволяє зменшити свої податкові зобов`язання на відповідну суму, тоді як 5492772,40 грн Портом не було би сплачено та не понесено зайві втрати на відповідну суму.

Окрім цього, листом Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївський області від 22.07.2024 №151407-18/1359-2024 Південним офісом Держаудитслужби отримано лист головного управління ДПС у Миколаївський області від 25.06.2024 № 151407-14/1146-2024, яким надано документальне підтвердження придбання генераторів.

Згідно наданих документів окремі генератори, які було реалізовано Порту з ПДВ були придбані без ПДВ, а саме відповідно до видаткової накладної від 07 червня 2023 р. №108 ТОВ «Порт і Флот» було придбано у ТОВ «ЕкспортТрейдГруп» 2 дизель-генератори Full FR 175 загальною вартістю 1 179 338,40 грн без ПДВ. Натомість, портом було придбано 2 дизель-генератори Full FR 175 загальною вартістю 1 594 716,40 грн з ПДВ.

Отже, на порушення ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», п.11.1 договору від 23.01.2023 №16-Р безпідставно (незаконно) змінено істотні умови договору, який оплачено в повному обсязі, щодо збільшення ціни товару на загальну суму 5 492 772,40 грн, що призвело до втрат ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт».

Також, 25.06.2024 по об`єкту «Поточний ремонт покриття ВПК-1 ВПК-2, ВПК-3» проведено вибіркове обстеження обсягів виконаних будівельних робіт, які були виконані відповідно договору від 03.11.2022 №205-р.

04.07.2024 було проведено вибірковий контрольний обмір товщини підстильного шару та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші жорстви під з/б плити. Достеменно встановити за яким договором здійснювалися контрольні обміри встановити неможливо.

Вибірковий обмір товщини підстильного шару на трьох ділянках на загальний об`єм виконаних робіт 287,75 м3 не може свідчати про те, що товщина шару підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші становить 21 см.

Факт наявності товщини шару підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші не підтверджує обсяги виконаних робіт та факт виконання робіт саме ТОВ «БК БУДПЕРСПЕКТИВА» у липні 2023 року згідно з укладеним договором від 09.06.2023 №119-Р.

Роботи, які включено до акту приймання виконаних будівельних робіт ф. №КБ-2в за липень 2023 року, який підписано директором Порту ОСОБА_7 , мають прихований характер (улаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші, жорстви під з/б плити; улаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші, жорстви під монолітні бетонні ділянки товщ. 10 см та інші) не виконувалися без демонтажу та монтажу бетонних плит та оплачені безпідставно.

Так, перевіркою закупівель було встановлено, що до акту ф. №КБ-2в № 1 за грудень 2022 на суму 5 093 936,76 грн замість затвердженої проектно-кошторисною документацією (з обов`язковим проходженням експертизи) розцінки ЕН27-67-5 (Розбирання дорожніх покриттів та основ цементобетонних) застосовано розцінку РН18-1-7 (Розбирання цементно-бетонних покриттів) без коригування кошторисної документації, та проходження її експертизи.

Також, до акту ф. №КБ-2в № 1 за грудень 2022 на суму 5 093 936,76 грн. замість затвердженої проектно-кошторисною документацією (з обов`язковим проходженням експертизи) розцінки Е-34-106-1 (Улаштування залізобетонних збірних типових колодязів, зібраних в заводських умовах) застосовано розцінку ЕН22-41-1 (Улаштування круглих колодязів зі збірного залізобетону у сухих ґрунтах) без коригування кошторисної документації, та проходження її експертизи.

Так, перевіркою закупівель було встановлено, що на порушення вимог п. п. 6.3. «Настанови з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, п.3.2.1, п.5.5. національного стандарту України ДСТУ-Н Б.А.2.2-11:2014 «Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.12.2014 № 393, п.6, п.8, п.11 «Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 р. № 560 та п.п. 1.4, 2.1, 5.2, 5.4 Договору від 19.10.2022 №193, встановлена невідповідність договірної ціни (з урахуванням останніх змін до договору) та актів приймання виконаних будівельних робіт за формою №КБ-2в інвесторській кошторисній документації, яка пройшла обов`язкову експертизу, на суму 83 185,49 грн з ПДВ, що призвело до втрат на зазначену суму.

Застосування коефіцієнту 1,1 для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт не було передбачено проектно-кошторисною документацією, яка пройшла обов`язкову експертизу.

Так, згідно з кошторисною документацією проєкту «Реконструкція існуючої залізничної колії №33 з добудовою залізничної колії №19 на території ВПК-2 Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл (кад. № :01:047:0179)», який пройшов обов`язкову державну експертизу, ніякі підвищуючі коефіцієнти не передбачені.

Так, проведеною перевіркою закупівель встановлено, що на порушення вимог п. п. 5.1., 6.16., 6.3. «Настанови з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, п.6, п.8, п.11 «Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 р. №560 та п.п. 1.4, 2.1, 5.2, 5.4 Договору від 19.10.2022 №193-р встановлено завищення вартості виконаних робіт, у зв`язку із застосуванням підвищуючого коефіцієнту для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт К = 1,1 без обґрунтування проектно-кошторисною документацією, яка пройшла обов`язкову експертизу, на суму 84 763,44 грн з ПДВ, що призвело до втрат на зазначену суму.

Проведеною перевіркою закупівель встановлено, що на порушення вимог п. п. 4.1., 5.1., 6.3 «Настанови з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, п.6, п.8, п.11 «Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 р. №560 та п.п. 1.4, 2.1, 5.2, 5.4 Договору від 19.10.2022 №193-р встановлено завищення вартості виконаних робіт у зв`язку із невірним застосуванням розцінки на суму 12 498,21 грн з ПДВ, що призвело до втрат на зазначену суму.

Перевіркою закупівель встановлено, що на порушення вимог п. п. 6.3. «Настанови з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281, п.3.2.1, п.5.5. національного стандарту України ДСТУ-Н Б.А.2.2-11:2014 «Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.12.2014 № 393, п.6, п.8, п.11 «Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 р. №560 та п.п. 1.4, 2.1, 5.2 Договору від 24.01.2023 №19-р, встановлена невідповідність договірної ціни (з урахуванням останніх змін до договору) та актів приймання виконаних будівельних робіт за формою №КБ-2в інвесторській кошторисній документації, яка пройшла обов`язкову експертизу, на суму 232 160,30 грн з ПДВ, що призвело до втрат на зазначену суму.

Локальний кошторис 02-01-08 «Перенесення силового кабелю вздовж залізничної колії 33» взагалі відсутній в проектно-кошторисній документації, яка пройшла обов`язкову експертизу.

При цьому, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов`язки для позивача.

11.10.2024 за вхід.№ЕС/52242/24 надійшла відповідь на відзив, в якій позивачем наголошено, що відповідач свідомо та безпідставно ігнорує той факт, що ДП «ІЗМ МТП» було позбавлене можливості відмовитися від укладення додаткової угоди від 31 березня 2023 року №1 до Договору №16-Р від 23.01.2023 через наявність підтверджуючих документів Сертифікату Регіональної Торгово-промислової палати Миколаївської області про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 13.04.2024 №4800-23-1815 із засвідченням настання обставини непереборної сили, листа від виробника товару Topcular Indusriyel Uretim ve Yatirim A.S. (Туреччина) та на підставі ділового листування з постачальником ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ», що узгоджується з умовами, визначеними пунктами 8.3 8.5 частини 8 «Обставини непереборної сили» Договору №16-Р.

Відповідач у своєму відзиві доходить хибного висновку про те, що «факт необхідності нарахування ПДВ не ототожнює факту збільшення ціни товару та суми договору. Слід зазначити, що хоча ПДВ й включається до ціни товару, однак не є умовою про ціну в розумінні цивільного та господарського законодавства».

Дана теза була вирвана Відповідачем із контексту Постанови Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 01 червня 2021 року у справі №916/2478/20 та не відображає кінцевого висновку встановленого Верховним судом, адже відповідно до повного тексту судового рішення, Верховний суд роз`яснює сутність своєї позиції:

«Слід зазначити, що хоча ПДВ й включається до ціни товару, однак не є умовою про ціну в розумінні цивільного та господарського законодавства, оскільки не може встановлюватися (погоджуватися чи змінюватися) сторонами за домовленістю, тобто в договірному порядку». Тобто Верховний суд встановлює безумовність ПДВ, оскільки воно не може встановлюватися (погоджуватися чи змінюватися) сторонами за домовленістю, тобто в договірному порядку, а лише відповідно до діючого законодавства, яке на момент здійснення операції з постачання та оплати зобов`язувало нарахувати податок на додану вартість на товари, що поставлялися після 1 травня 2023 року.»

Відповідач зазначає, що «подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 01.06.2021 зі справи №916/2478/20, від якого Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду не вбачає підстав відступати».

Проте, у відзиві Відповідач використовує неправильне трактування Висновків Верховного суду, із навмисним перекручуванням фактів, встановлених в ході розгляду справи та висновків, що на них ґрунтуються:

«У разі залишення ціни не зміною нарахований ПДВ, включений у вартість придбаного товару був би для Порту податковим кредитом, якій дозволяє зменшити свої податкові зобов`язання на відповідну суму, тоді як 5 492 772,40 грн Портом не було би сплачено та не понесено зайві втрати на відповідну суму».

З наведеного можна встановити, що Відповідачем неправильно застосовано положення Податкового кодексу, що в свою чергу призводить до невірних висновків, адже ПДВ ніяким чином не могло бути включено до первісної вартості товару, так як договір було укладено у період надання пільги.

У випадку несплати ДП «ІЗМ МТП» суми нарахованого ПДВ у підприємства не виникало би податкового кредиту, натомість Відповідачем визначено протилежне, що суперечить нормам діючого законодавства та безпідставно віднесено до зайвих витрат.

Також у випадку не перерахування суми податкового кредиту Постачальником у ДП «ІЗМ МТП» виникало б безпідставне збагачення за рахунок ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ», так як суму у розмірі 5 492 772,40 грн не було б перераховано і відбулося збагачення за рахунок ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ». Тобто, у такому випадку Постачальником було б понесено втрати підчас подання податкової накладної до уповноваженого органу, адже виникла б необхідність сплатити суму ПДВ із власних коштів у зв`язку з поверненням ставки податку на додану вартість після 1 травня 2023 року, що являлося би збитком та суперечило рішенню Верховного суду винесеного в Постанові від 01 червня 2021 року за Справою №916/2478/20.

Крім того, операції та зв`язки ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» з іншими суб`єктами господарської діяльності не є предметом розгляду даної справи та не мають жодного відношення до відносин, що виникли між Постачальником та Покупцем на підставі Договору №16-Р.

У відзиві Відповідач необгрунтовано та безпідставно заявляє що «роботи, які включено до акту приймання виконаних будівельних робіт ф. № КБ-2в за липень 2023 року, який підписано директором Порту ОСОБА_7 , мають прихований характер (улаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші, жорстви під з/б плити; улаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші, жорстви під монолітні бетонні ділянки товщ. 10 см та інші) не виконувалися без демонтажу та монтажу бетонних плит та оплачені безпідставно».

Позивач натомість зазначає, що демонтаж та монтаж плит, так само як і влаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші жорстви під залізобетонними плитами покриття, відображені в Актах приймання виконаних будівельних робіт (за формами КБ-2в).

У відповідності до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (пункт 1 статті 1 Визначення термінів Розділу 1 Загальні положення) «будівництво нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва».

Надання послуг за Договорами з «БК БУДПЕРСПЕКТИВА» від 03.11.2022 №205-р та від 09.06.2023 №119-р є послугами з поточного ремонту та не є будівництвом.

Таким чином, вимоги будівельного законодавства не поширюються на оформлення та прийняття послуг за даними Договорами.

Стосовно заяв Відповідача про те, що замість розцінки ЕН27-67-5 застосовано розцінку РН18-1-7 позивачем зазначається, що в акті приймання виконаних будівельних робіт (за формами КБ-2в) за грудень 2022 застосована розцінка PH18-1-7 (Розбирання цементно-бетонних покриттів) відповідно до Договірної ціни до Договору від 19.10.2022 №193-р. з ТОВ «Метпроект».

В Акті приймання виконаних будівельних робіт (за формами КБ-2в) за січень 2023 застосована розцінка ЕН27-67-5 (Розбирання дорожніх покриттів та основ цементно-бетонних покриттів) відповідно до Договірної ціни до Договору з ТОВ «Метпроект» №19-Р від 24.01.2023 та відповідає проектно-кошторисній документації, щодо якої отримано позитивний експертний звіт №16-0304/01-22 від 14 грудня 2022.

Також позивач стверджує, що застосування коефіцієнту 1,1 для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт було передбачено у Договірній ціні до Договору №193-р, також він зазначений у Проекті виконання робіт (ПВР), розробленого Виконавцем робіт за умовами Договору.

Заперечує позивач і інші твердження відповідача.

При цьому, вимагаючи у ДП «ІЗМ МТП» в оскаржуваній вимозі забезпечення відшкодування ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ», ТОВ «БК БУДПЕРСПЕКТИВА», ТОВ «МЕТПРОЕКТ» збитків, Відповідач не зазначає, в чому саме полягає причинний зв`язок між поведінкою позивача та матеріальною шкодою (збитками), нібито спричиненими позивачу неправомірними діями третіх осіб (зазначених вище контрагентів позивача).

14.10.2024 за вхід.№52822/24 надійшли письмові пояснення третьої особи (ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ»), в яких викладено наступне.

Відповідно до п. 3 «Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами», який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2013 р. №631, перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника.

В матеріалах справи відсутнє будь-яке рішення керівника органу державного фінансового контролю або його заступника щодо необхідності проведення перевірки Позивача.

У відповідності до п. 14 Порядку, перед початком перевірки закупівель посадові особи органу державного фінансового контролю та залучені кваліфіковані фахівці повинні видати керівникові замовника чи його заступникові направлення під розписку на примірнику органу державного фінансового контролю. Якщо керівник замовника чи його заступник відмовляється ставити підпис, про це зазначається у вступній частині акта перевірки.

В матеріалах справи не міститься направлення за підписом керівника щодо проведення перевірки ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт».

Під час проведення перевірки закупівель проводиться документальна та/або фактична перевірка питань програми перевірки закупівель, а також аналіз інформації щодо проведення процедур закупівель, розміщеної в електронній системі закупівель, та інформації, що міститься в державних реєстрах та базах даних, відкритих для доступу органу державного фінансового контролю (п. 16 Порядку).

Південним офісом Держаудитслужби не зазначено, який саме вид перевірки закупівель проводилось у ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт».

У справах щодо оскарження наслідків проведеної контролюючим органом перевірки судами, поряд із встановленими в ході перевірки порушеннями законодавства, має бути надана правова оцінка порядку проведення такої перевірки.

Відповідачем проведено перевірку закупівель за відсутності будь-яких правових підстав, адже будь-якого письмового рішення, направлення та інших документів, які передбачені чинним законодавством надано до суду не було. Крім того, у зв`язку не наданням документів, не з`ясовано який саме вид перевірки проведено контролюючим органом, також не можна встановити чи винесено акт перевірки в межах строків визначених законодавством, до акту перевірки органом фінансового контролю не надано всіх додатків, що свідчить на неналежне його оформлення. Отже, така перевірка та її результати, не можуть слугувати підставою для притягнення до відповідальності або стягнення будь-якої надуманої шкоди або збитків.

ТОВ «Порт і Флот» належним чином виконано свої зобов`язання, здійснено оплату всіх належних платежів до державного бюджету у строки та у порядку передбаченому чинним законодавством.

Дизель генератори, які було поставлено до 01.05.2023, згідно вимог чинного законодавства на той період, не застосовувались ставки мита та ПДВ. Вказане підтверджується видатковою накладною №5 від 17.04.2023 та товарно-транспортною накладною №5 від 17.04.2023.

Однак, товар згідно умов укладеної додаткової угоди №2 від 22.05.2023 та вимог чинного законодавства на той період, по товарам поставленим після 01.05.2023 року, а саме 22.05.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №9 від 22.05.2023 та товарно-транспортною накладною №9 від 22.05.2023), 07.06.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №12 від 07.06.2023 та товарно-транспортною накладною №12 від 07.06.2023), 01.07.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №14 від 01.07.2023 та товарно-транспортною накладною №Р14 від 01.07.2023) 02.08.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №17 від 02.08.2023 та товарно-транспортною накладною №Р17 від 02.08.2023), 08.08.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №18 від 08.08.2023 та товарно-транспортною накладною №Р18 від 08.08.2023), було нараховане та сплачено ПДВ, як Постачальником при ввезені даних товарів на територію України, так й ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» при отриманні даного товару.

ТОВ «Порт і Флот» зареєстровано наступні податкові накладні, а саме: податкова накладна №1 від 02.08.2023; податкова накладна №1 від 07.06.2023; податкова накладна №2 від 01.07.2023; податкова накладна №2 від 08.08.2023; податкова накладна №3 від 17.04.2023; податкова накладна №7 від 22.05.2023.

Податковим органом проведено та зареєстровано в ЄРПН такі податкові накладні, жодних відмов щодо реєстрації не надходило.

Крім того, згідно податкових декларацій за відповідний звітний період, ТОВ «Порт і Флот» здійснив оплату податкових зобов`язань в повному обсязі. Вищезазначені первинні документи свідчать про реальність господарської операції та сплати всіх необхідних платежів до державного бюджету.

Також необхідно зауважити, що донарахований ПДВ у розмірі 5 492 772,40 грн. безпідставно та необгрунтовано, без жодних фактичних доказів визнано Офісом як втрати Позивача, в той час як зазначена сума, не просто сплачена до державного бюджету України, а й включена у вартість придбаного товару, і, таким чином, є для Позивача податковим кредитом, якій дозволяє зменшити свої податкові зобов`язання на відповідну суму.

Таким чином, нібито нанесення збитків Позивачу, є надуманим, нічим не підтвердженим чинним законодавством та первинними бухгалтерськими документами. Отже, вимога Південного офісу Держаудитслужби є незаконною та необгрунтованою, та такою, що не ґрунтується на законі.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Південним офісом Державної аудиторської служби України з 17.06.2024 по 05.07.2024 була проведена перевірка закупівель Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» при плануванні, проведенні процедур закупівель, укладанні договорів про закупівлю та їх виконання за номерами ID: UA-2020-06-30-001216-b, UA-2022-12-23-003293-a, UA-2022-10-13-004685-a, UA-2023-06-09-001499-a, UA-2022-09-09-009689-a, UA-2023-01-30-016064-a.

За результатами перевірки Відповідачем 05.07.20204 складено акт перевірки №151505-13/60.

Позивачем були надані заперечення (зауваження) до Акту.

Відповідно до висновку на заперечення до акту перевірки закупівель від 06.08.20204, заперечення ДП «ІЗМ МТП» не були прийняті, тому на адресу Позивача була надіслана письмова Вимога щодо усунення 08.08.2024 №151505-14/3579-2024, яку Позивач отримав 26.08.2024.

Згідно з п. 1 Вимоги Відповідач вимагає від ДП «ІЗМ МТП» забезпечити відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ» () шкоди (збитків), внаслідок невиконання умов укладеного договору щодо постачання дизель генераторів від 23.01.2023 №16-Р (далі Договір №16-Р) протягом усього строку його дії, відповідно до норм статей 193, 199, 216-229 Господарського кодексу України (далі ГК України), статей 22, 610-625, 629 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) на загальну суму 5 492 772,40 грн. У випадку неможливості забезпечення відшкодування збитків у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (втрат) з винної особи відповідно до норм ст. 130-136 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України).

Згідно з п. 2 Вимоги Відповідач вимагає від ДП «ІЗМ МТП» забезпечити відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «БК БУДПЕРСПЕКТИВА» () шкоди (збитків), внаслідок підписання акту приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в за липень 2023 року від 04.0.2023 №1 по договору від 09.06.2023 №119-Р (далі Договір №119-Р) та оплати робіт на загальну суму 859 599,60 гривень, які технологічно не можливо було виконати та фактично не повинні були оплачуватися, відповідно до норм статей 193,199, 216-229 ГК України, статей 22, 610-625, 629 ЦК України. У випадку неможливості забезпечення відшкодування збитків у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (втрат) з винної особи відповідно до норм ст. 130-136 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України).

Згідно з п. 3 Вимоги Відповідач вимагає від ДП «ІЗМ МТП» забезпечити відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «МЕТПРОЕКТ» () шкоди (збитків), внаслідок невідповідності договірної ціни та актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в інвесторській кошторисній документації, яка пройшла обов`язкову експертизу, та невірного застосування розцінки, відповідно до норм статей 193,199, 216-229 ГК України, статей 22, 610-625, 629 ЦК України на загальну суму 412 607,44 грн. У випадку неможливості забезпечення відшкодування збитків у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (втрат) з винної особи відповідно до норм ст. 130-136 Кодексу законів про працю КЗпП України.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Дискреція не є довільною, вона завжди здійснюється відповідно до закону (права), оскільки, за положеннями частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судовий контроль за суб`єктами владних повноважень, які зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, не суперечить державному контролю, ці види контролю доповнюють один одного та забезпечують збалансовану систему стримувань і противаг.

Згідно з правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною в Рішенні від 24 червня 1999 року у справі № 6-рп/99, метою функціонального поділу державної влади на законодавчу, виконавчу та судову є розмежування повноважень між різними органами державної влади та недопущення привласнення повноти державної влади однією з гілок влади.

Система «стримування і противаг» є основою демократичного політичного режиму, вона діє як цілісна система взаємопов`язаних елементів. Саме вона забезпечує демократичний, правовий характер держави та ефективність її функціонування, гарантуючи при цьому основні права і свободи людей. В різних країнах має свої особливості, залишаючи при цьому незмінним головний принцип: на будь-яку спробу будь-якої гілки влади перебрати на себе функції та повноваження іншої гілки остання має законодавчо закріплені механізми протидії.

У науково-практичному коментарі до Закону України «Про адміністративну процедуру» зазначено: принципи добросовісності та розсудливості корелюються насамперед з п.5 та п.6 частини 2 ст.2 КАС України як критеріями для оцінки правомірності рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до пункту «б» частини першої статті 2 Закону України від 17.02.2022 №2073-IX «Про адміністративну процедуру» (далі - Закон №2073-IX) публічний інтерес - інтерес держави, суспільства, територіальної громади, а також важливі для великої кількості осіб інтереси та потреби.

Згідно з положеннями пункту 1 частини першої статті 4 Закону № 2073-IX принципами адміністративної процедури є, зокрема верховенство права, у тому числі законності та юридичної визначеності.

Частиною третьою статті 6 цього ж Закону визначено, що здійснення адміністративним органом дискреційного повноваження вважається законним у разі дотримання таких умов:

1) дискреційне повноваження передбачено законом;

2) дискреційне повноваження здійснюється у межах та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законом;

3) правомірний вибір здійснено адміністративним органом для досягнення мети, з якою йому надано дискреційне повноваження, і відповідає принципам адміністративної процедури, визначеним цим Законом;

4) вибір рішення адміністративного органу здійснюється без відступлення від попередніх рішень, прийнятих тим самим адміністративним органом в однакових чи подібних справах, крім обґрунтованих випадків.

Частиною другою статті 11 Закону №2073-IX передбачено, що адміністративний акт повинен прийматися з дотриманням необхідного балансу між несприятливими наслідками для права, свободи чи законного інтересу особи і цілями, на досягнення яких спрямований адміністративний акт. Негативні наслідки для особи та публічних інтересів повинні бути найменшими.

Спірні правовідносини в даній справі виникли в результаті винесення Південним офісом Держаудитслужби Вимоги від 08.08.2024 №151505-14/3579-2024, якою Відповідач вимагає від ДП «ІЗМ МТП» забезпечити відшкодування шкоди (збитків) іншими особами.

Згідно з імперативними вимогами статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та статті 242 КАС України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи не можуть приймати рішення, які скасовують судові рішення або зупиняють їх виконання.

Таким чином, призначення Верховного Суду як найвищої судової установи в Україні - це, у першу чергу, сформувати обґрунтовану правову позицію стосовно застосування всіма судами у подальшій роботі конкретної норми матеріального права або дотримання норми процесуального права, що була неправильно використана судом і таким чином спрямувати судову практику в єдине і правильне правозастосування (вказати напрямок у якому слід здійснювати вибір правової норми); на прикладі конкретної справи роз`яснити зміст акта законодавства в аспекті його розуміння та реалізації на практиці в інших справах з вказівкою на обставини, що потрібно враховувати при застосуванні тієї чи іншої правової норми, але не нав`язуючи, при цьому, нижчестоящим судам результат вирішення конкретної судової справи.

Забезпечення єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним із фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення. Крім того, саме така діяльність Верховного Суду забезпечує дотримання принципу рівності всіх громадян перед законом, який втілюється шляхом однакового застосування судом тієї самої норми закону в однакових справах щодо різних осіб.

Такий визначений законодавцем підхід до роботи Верховного Суду (формування в окремих справах конкретних правових висновків, що є обов`язковим для всіх судів та суб`єктів владних повноважень) є особливо актуальним у світлі положень частини п`ятої статті 125 Конституції України, згідно з якою адміністративні суди діють з метою захисту прав, свобод та інтересів особи у сфері публічно-правових відносин

Верховним Судом у постанові від 24.01.2024 року у справі №420/6625/21 сформовано наступні висновки щодо застосування норм права: «…вимога органу державного фінансового контролю, спрямована на коригування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства, є обов`язковою до виконання. Стосовно відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги, оскільки такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Отже, правова природа письмової вимоги контролюючого органу породжує правові наслідки, зокрема обов`язки для свого адресата, а відтак наділена рисами правового акту індивідуальної дії з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документа, в якому вона міститься, і такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом.

Спірна вимога контролюючого органу є індивідуально-правовим актом і в силу закону є обов`язковою до виконання підконтрольною установою, якому вона адресована.

За приписами статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір. У пункті 1 резолютивної частини Рішення від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України висловив позицію, що «конституційне право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантовано кожному. Реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і в порядку, визначеному процесуальним законом».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 листопада 2018 року у справі №820/3534/16 дійшла висновку, що спір про правомірність вимог контролюючих органів, скерованих на адресу підконтрольних суб`єктів, є публічно-правовим та підпадає під визначення справи адміністративної юрисдикції. У цій постанові Велика Палата Верховного Суду вказала, що такий висновок був сформульований Верховним Судом України у постанові від 23 лютого 2016 року по справі №818/1857/14, і Велика Палата Верховного Суду не знайшла підстав для відступу від цієї позиції.

Аналогічна правова позиція також підтримана і Верховним Судом, зокрема у постанові від 08 травня 2018 року у справі № 826/3350/17, у якій за наслідками проведеного аналізу сутності завдань і функцій органів фінансового контролю, в тому числі у їх співвідношенні із завданнями адміністративного судочинства (рішення суб`єкта владних повноважень як предмет судового контролю), сформульовано позицію, що рішення (дії, бездіяльність) органу фінансового контролю, прийняті в результаті реалізації їх окремо взятих завдань або функцій (пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги як одна з них), є окремими предметами судового контролю.

У постанові від 08 травня 2018 року у справі № 826/3350/17 Верховний Суд зазначив, що під час вирішення справ, предметом яких є правомірність вимог контролюючих органів, скерованих на адресу підконтрольних суб`єктів, судам належить, виходячи із правової природи письмової вимоги контролюючого органу, враховувати чи прийнята вона на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством. З метою встановлення того, чи контролюючим органом при прийнятті спірної вимоги владні управлінські функції реалізовані у передбачений законом спосіб, суду належить надати правову оцінку змісту вимоги як індивідуально-правового акту.

Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Отже, з метою дотримання завдань і основних засад адміністративного судочинства суди, які розглядали справу і наділені процесуальними повноваженнями встановлювати і оцінювати фактичні обставини справи, об`єктивно мали право перевірити обґрунтованість доводів позивача щодо дотримання органом фінансового контролю законності при прийнятті спірної вимоги, а також обґрунтованість доводів контролюючого органу щодо того, чи породжує спірна вимога права і обов`язки позивача.

Верховний Суд у постановах від 20 лютого 2018 року та від 08 травня 2018 року у справах №822/2087/17 та №826/3350/17 відповідно зазначив, що висновок суду про те, що збитки контролюючим органом можуть бути стягнуті лише в ході відповідного судового процесу (а не шляхом пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги), не спростовує того, що «законна вимога» контролюючого органу, як індивідуально-правовий акт, повинна відповідати вимогам закону в частині її змісту і форми. Саме аналіз змісту вимоги контролюючого органу свідчить про те, чи такі вимоги дотримано та чи породжує така вимога права і обов`язки для підконтрольної установи.

З проведеного вище аналізу сутності завдань і функцій органів фінансового контролю, в тому числі у їх співвідношенні із завданнями адміністративного судочинства (рішення суб`єкта владних повноважень як предмет судового контролю), висновується, що рішення (дії, бездіяльність) органу фінансового контролю, прийняті в результаті реалізації їх окремо взятих завдань або функцій (пред`явлення обов`язкової до виконання вимоги як одна з них), є окремими предметами судового контролю.

Та обставина, що законодавство прямо передбачає порядок реалізації окремо взятого завдання чи функції контролюючого органу, зокрема стягнення збитків у судовому порядку на підставі пункту 10 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII, з чим кореспондується пункт 50 Порядку №550, жодним чином не відміняє чи спростовує того, що всі рішення, дії чи бездіяльність органів державного фінансового контролю, прийняті або здійснені при реалізації ними їх владних управлінських функцій, можуть бути окремим предметом судового розгляду при поданні відповідного адміністративного позову.

За своєю правовою природою реалізація контролюючим органом компетенції в частині пред`явлення обов`язкових до виконання вимог і в частині здійснення процедури стягнення заподіяних збитків передбачає наявність різних, окремих, незалежних процедур.

Таку ж саму правову позицію Верховний Суд застосував, зокрема у постановах від 12 травня 2022 року у справі №620/4169/20, від 22 жовтня 2020 року у справі №820/3089/17, від 31 травня 2021 року у справі №826/18686/16, від 31 серпня 2021 року у справі №160/5323/20, від 02 листопада 2021 року у справі №420/6808/19…».

Відтак, Вимога від 08.08.2024 року №151505-14/3579-2024 є предметом судового контролю.

Здійснюючи судовий контроль щодо вказаної вимоги, з урахуванням завдань адміністративного судочинства, суд виходить з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначаються Законом України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону №922-VIII у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:

конкурентна процедура закупівлі (далі - тендер) - здійснення конкурентного відбору учасників за процедурами закупівлі відкритих торгів, торгів з обмеженою участю та конкурентного діалогу (пункт 13);

моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14);

переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі (пункт 18);

тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель (пункт 31);

тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 32);

Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель (пункт 36).

учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі (абзац перший пункту 37).

Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 922 закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України від 26.01.1993 № 2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон №2939, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону № 2939 здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі Положення №43 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Водночас пунктом 7 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про державні закупівлі.

Частиною 1 статті 5 Закону №2939 передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно з частиною 4 статті 5 Закону №2939 моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до частини 4 статті 7 Закону №922 Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

Абзацами 1-2 частини 1 статті 8 Закону №922 передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону №922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з частиною 6 статті 8 Закону №922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини 7 статті 8 Закону № 922 у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Частиною 10 статті 8 Закону №922 передбачено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Форма висновку про результати моніторингу процедури закупівлі затверджена наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 (далі Наказ №552).

Згідно з частиною 1 статті 13 Закону №922 закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

Замовник здійснює процедури закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель (частина 3 статті 13 Закону №922).

Аналіз наведених норм права дає підстави дійти висновку, що з огляду на основні завдання Державної аудиторської служби України, одним із яких є контроль за дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльність цього органу повинна бути спрямована на оперативне та ефективне виправлення порушень, допущених при проведенні цих торгів. Адже саме цей орган здійснює нагляд за законністю дій замовників під час закупівель та має право вживати заходів щодо порушників цього законодавства. Водночас повноваження Державної аудиторської служби України у процедурі моніторингу не є необмеженими, оскільки, зважаючи на положення Законів №922 та №2939, моніторинг є контрольним заходом та одним з чотирьох видів державного фінансового контролю, що насамперед ставить за мету виявити порушення в конкретній закупівлі та вказати на них замовнику.

Важливою особливістю моніторингу є те, що за його результатами замовник отримує можливість самостійно виправити порушення та уникнути санкцій, що є наслідком такого порушення.

Одночасно з цим норми законодавства зобов`язують орган державного фінансового контролю у висновку про виявлені порушення, у разі необхідності, деталізувати суть порушення, обставини його допущення та зазначати про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.

Законом України від 16.08.2022 №2526-IX «Про внесення змін до Закону України Про публічні закупівлі та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» розділ Х Прикінцеві та перехідні положення Закону №922 доповнено пунктом 3-7 такого змісту: Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Відповідно до пункту 3-7 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону України №922 Кабінет Міністрів України постановою від 12.10.2022 №1178 затвердив Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі по тексту Особливості, Особливості № 1178), на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).

Ці Особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом №922, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

У справі, яка розглядається, встановлено, що Південним офісом Державної аудиторської служби України з 17.06.2024 по 05.07.2024 була проведена перевірка закупівель Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» при плануванні, проведенні процедур закупівель, укладанні договорів про закупівлю та їх виконання за номерами ID: UA-2020-06-30-001216-b, UA-2022-12-23-003293-a, UA-2022-10-13-004685-a, UA-2023-06-09-001499-a, UA-2022-09-09-009689-a, UA-2023-01-30-016064-a.

Перевірка проведена на підставі направлень на проведення перевірки закупівель від 12.06.2024 №297, виданих начальником Південного офісу Держаудитслужби ОСОБА_8 , керівником групи начальником відділу контролю у галузі промисловості, енергетики, транспорту та фінансових послуг Південного офісу Держаудитслужби Кошелем Р.С. та групою інспекторів.

Суд частково погоджується з твердженнями третьої особи (ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ») щодо порушень при призначенні перевірки.

Як встановлено судом, в матеріалах справи відсутнє будь-яке рішення керівника органу державного фінансового контролю або його заступника щодо необхідності проведення перевірки Позивача.

Не зазначено про наявність такого рішення і в акті перевірки від 05.07.2024 №151505-13/60. Не надано пояснень відповідачем щодо відсутності такого рішення і у відзиві по справі.

Разом з цим, ч. 2 ст. 9 КАС України визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

При цьому, позовна заява не містить такої підстави, як порушення порядку призначення перевірки.

Крім того, матеріали справи також не містять копії направлень на проведення перевірки закупівель від 12.06.2024 №297, виданих начальником Південного офісу Держаудитслужби Ставнійчуком О.П., керівником групи начальником відділу контролю у галузі промисловості, енергетики, транспорту та фінансових послуг Південного офісу Держаудитслужби Кошелем Р.С. та групою інспекторів, натомість Акт перевірки містить посилання на них.

Щодо п. 1 Вимоги (ДП «ІЗМ МТП» забезпечити відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ» () шкоди (збитків), внаслідок невиконання умов укладеного договору щодо постачання дизель генераторів від 23.01.2023 №16-Р протягом усього строку його дії, відповідно до норм статей 193, 199, 216-229 Господарського кодексу України (далі ГК України), статей 22, 610-625, 629 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) на загальну суму 5 492 772,40 грн. У випадку неможливості забезпечення відшкодування збитків у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (втрат) з винної особи відповідно до норм ст. 130-136 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України)) суд зазначає наступне.

З Ату перевірки від 05.07.2024 №151505-13/60 судом встановлено наступне.

« 2.2 Відповідно до даних електронної системи закупівель Замовником 23.12.2022 оприлюднено оголошення за номером ID: UA-2022-12-23-003293-a про проведення відкритих торгів з особливостями за предметом закупівлі: ДК 021:2015: 31120000-3: Генератори на придбання дизель-генераторів у кількості 11 одиниць очікуваною вартістю 29 364 792,91 гривень.

Замовником здійснено зазначену закупівлю відповідно до річного плану закупівель на 2023 рік із змінами внесених 22.12.2022, який оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-P-2022-12-22-005755-a.

Замовником по зазначеній закупівлі було обрано процедуру відкритих торгів з особливостями відповідно до Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. №1178.

Відповідно до обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, очікуваної вартості закупівлі, визначення Замовником очікуваної вартості закупівлі здійснено відповідно до Примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275 методом порівняння комерційних пропозицій, наданих ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» (29 291 564,00 грн) та ТОВ «ЕЛЕКТРОСЕРВІС» (29 438 021,82 грн), середньоарифметичне цін 2 комерційних пропозицій - 29 364 792,91 грн, а також проведеним моніторингом закупівель через систему Prozorro.

Інформацію щодо процедури закупівлі відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 р. №710 «Про ефективне використання державних коштів» оприлюднено на власному веб-сайті ДП «ІЗМ МТП» за посиланням https://www.izmport.com.ua/2022/12/23/obgruntuvannja-tehnichnih-ta- jakisnih-harakteristik-predmeta-zakupivli-ochikuvanoi-vartosti-predmeta-zakupivli- 40/.

Тендерну документацію на закупівлю товару за ДК 021:2015: 31120000-3: Генератори (далі - Тендерна документація), яка затверджена рішенням уповноваженої особи 23.12.2022 та оприлюднено Замовником 23.12.2022.

Кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 03.01.2023 об 11.00.

До участі у зазначеній процедурі закупівлі тендерну пропозицію в електронному вигляді через електронну систему закупівель подано 1 учасником - Товариством з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ» (код згідно з ) (далі - ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ») 02.01.2023.

Відповідно до протоколу уповноваженої особи Замовника від 10.01.2023 учасника ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» визначено переможцем.

Перевіркою відповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» умовам та вимогам Тендерної документації, затвердженої та оприлюдненої 23.12.2022 порушень не встановлено.

Умовами Тендерної документації передбачено надання забезпечення пропозиції у вигляді банківської гарантії на суму 880 943,79 гривень. Відповідно до даних електронної системи закупівель оприлюднено банківську гарантію від 29.12.2022 № 2022/1/438/т видану Акціонерним товариством «Юнекс банк» з терміном дії до 05.05.2023.

Також умовами Тендерної документації передбачено внесення не пізніше дати укладання договору про закупівлю учасником-переможцем забезпечення виконання договору в розмірі 5% вартості договору на реєстраційний рахунок Замовника.

ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» згідно з платіжним дорученням від 10.01.2023 №1261 перераховано на рахунок ДП «ІЗМ МТП» забезпечення виконання договору в сумі 1433100,00 грн, яке повернуто Замовником 05.10.2023.

За результатами проведеної закупівлі між Замовником та ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» укладено договір від 23.01.2023 №16-Р на суму 28 662 000,00 грн без ПДВ.

Строк дії договору від 23.01.2023 №16-Р до 31.03.2023, а в частині взаєморозрахунків та гарантійних зобов`язань до їх повного виконання.

Відповідно до додаткової угоди від 31.03.2023 №1 до договору від 23.01.2023 №16-Р термін дії зазначеного договору продовжено до 31.07.2023 та згідно з додатковою угодою від 31.07.2023 №3 термін дії договору продовжено до 30.09.2023.

Згідно з додатковою угодою від 22.05.2023 №2 до договору від 23.01.2023 №16-Р орієнтована сума договору становить 34 154 772,40 грн із ПДВ та додаток 1 до зазначеного договору в редакції від 23.01.2023 втратив чинності та викладено в іншій редакції (по окремим позиціям ціна товару збільшена на суму ПДВ).

Відповідно до опису змін, що внесені до істотних умов договору (кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг після внесення змін) зазначена наступна підстава: «Керуючись п. 3.3 Договору, у випадку зміни податкового законодавства види та ставки податків будуть застосовуватися відповідно до таких змін шляхом укладання відповідної додаткової угоди».

Оприлюднення вищезазначеного договору та додаткових угод в електронній системі закупівель Замовником здійснено в терміни визначені статтею 10 Закону №922...».

« 3.2 …Відповідно до додаткової угоди від 31.03.2023 № 1 до договору від 23.01.2023 № 16-Р термін дії зазначеного договору продовжено до 31.07.2023 та згідно з додатковою угодою від 31.07.2023 № 3 термін дії договору продовжено до 30.09.2023.

Згідно з додатковою угодою від 22.05.2023 № 2 до договору від 23.01.2023 № 16-Р, підписаною зі сторони ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» в.о. директора Денисом ДОБРЕНКО, орієнтована сума договору становить 34 154 772,40 грн із ПДВ та додаток 1 до зазначеного договору в редакції від 23.01.2023 втратив чинності та викладено в іншій редакції (по окремим позиціям ціна товару збільшена на суму ПДВ).

Додаткова угода від 22.05.2023 № 2 до договору від 23.01.2023 № 16-Р укладена на підставі рапорту начальника СМТЗ та АГО Миколи ГАСИЦІ та листа ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» від 15.05.2023 №414 щодо необхідності внесення змін до договору поставки у відповідності до п. 3.3 та п.п. 6 п. 11.1 Договору…

…Відповідно до даних бухгалтерського обліку ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» (оборотно-сальдова відомість по субрахунку 631 «Розрахунки з вітчизняними постачальниками») розрахунки з ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» згідно з укладеним договором від 23.01.2023 № 16-Р проведені в повному обсязі, оплата здійснена на загальну суму 34 154 772,40 грн (28.04.2023 - 1 198 138,00 грн, 25.05.2023 - 2 406 176,40 грн, 08.06.2023 - 1 594 716,00 грн, 28.07.2023 - 12 039 678,00 грн, 18.09.2023 - 8 458 032,00 грн, 26.09.2023 - 8 458 032,00 грн), дебіторська та кредиторська заборгованості станом на 30.09.2023 відсутні…».

Також судом встановлено, що за результатами перевірки відповідачем винесено Вимогу від 08.08.2024 р. №151505-14/3579-2024, пунктом 1 якої визначено, що «На порушення ч. 1 ст. 526, ст. 629 Цивільного кодексу України, ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України, п. 5.1 договору від 23.01.2023 №16-Р, укладеного з ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» (код згідно з ) та порушення ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», п. 11.1 договору від 23.01.2023 №16-Р безпідставно (незаконно) змінено істотні умови договору, який оплачено в повному обсязі, щодо збільшення ціни товару на загальну суму 5492772,40 грн., що призвело до втрат ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт».

Так, відповідно до умов Договору №16-Р та чинного законодавства, з об`єктивних підстав (землетрус у Турецькій республіці, що підтверджується, зокрема, Сертифікатом Регіональної Торгово-промислової палати Миколаївської області про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 13.04.2024 № 4800-23-1815), сторонами було укладено додаткові угоди щодо продовження строку дії договору №16-Р та виконання зобов`язань сторонами, які не були визнані недійсними, або нікчемними.

Умови продовження строку договору передбачені п.п.4 п. 11.1 Договору 16-Р, яким передбачено що істотні умови Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі, крім наступних випадків продовження строку дії Договору та строку виконання зобов`язань щодо передачі Товару у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат Покупця, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в Договорі.

Листом від 22.03.2023 №390 ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» повідомило Позивача про отримання заявки ДП «ІЗМ МТП» №22/309/1-23 від 03.03.2023 про поставку генераторів відповідно до Специфікації №1 до Договору №16-Р та про неможливість виконати поставку товару у визначений Договором строк з огляду на наступні об`єктивні обставини. ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» здійснює закупівлю дизель-генераторів у імпортера цього товару, який є прямим постачальником визначених генераторів від їх виробника Topcular Indusriyel Uretim ve Yatirim A.S. Турція.

22.03.2023 імпортер товару надіслав лист, яким повідомив про затримку в поставці дизель-генераторів у зв`язку з землетрусом, який стався 06.02.2023 в Турецькій Республіці. У зв`язку з цією обставиною виробник повідомив про затримку виготовлення та поставки товару, запевнив, що поставка буде здійснена з квітня та до кінця травня 2023 р., додатково враховуючи термін доставки товару до України, що становить 35 45 календарних днів. Через вказані непередбачувані обставини ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» повідомило про неможливість поставити дизель-генератори у визначений Договором №16-Р строк.

Імпортером також було надано копію листа від виробника та постанови про введення надзвичайного стану і здійснення особливого регулювання митних режимів в країні.

З метою належного виконання зобов`язань за Договором №16-Р, враховуючи непередбачувані обставини, що виникли у виробника товару, а також строк поставки та тривалість митного оформлення товару, ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» запропонувало розглянути можливість продовження дії Договору №16-Р на підставі п.п.4 п.11.1 Договору ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» на строк до кінця липня 2023 року.

Враховуючи обставини, що склалися, сторонами Договору №16-Р було укладено Додаткову угоду №1 до Договору №16-Р, згідно з якою, керуючись п. 12.1 та п. 11.1 Договору, Сторони домовилися продовжити дію Договору №16-Р до 31.07.2023.

Суд вважає необгрунтованими доводи відповідача щодо порушення ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Закон України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

З 19.10.2022 на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (із змінами), яка прийнята Урядом на виконання вимог Закону.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 1 Закону договір про закупівлю господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Статтею 638 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Пунктами 2 і 3 статті 180 Господарського кодексу України (далі ГК України) визначено, що господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

При цьому, відповідно до частини першої статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з пунктом 19 Особливостей істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпункту 13 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків визначеним цим пунктом.

Отже, Законом та Особливостями встановлено імперативну норму, згідно з якою істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених у підпунктах 1-8 пункту 19 Особливостей.

Так, підпунктом 6 пункту 19 Особливостей передбачено внесення змін у разі зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку з зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування. Водночас у випадку, передбаченому підпунктом 6 пункту 19 Особливостей, можливе як зменшення, так і збільшення суми договору про закупівлю після його підписання пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни ставок податків і зборів без зміни обсягу закупівлі.

Таким чином, зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися у випадках та порядку, що були передбачені проектом договору та договором про закупівлю з урахуванням Особливостей.

Пунктом 3.1. Договору Сторони передбачили, що орієнтовна сума Договору складає 28 662 000,00 грн. (двадцять вісім мільйонів шістсот шістдесят дві тисячі гривень 00 копійок) без ПДВ, так як на момент укладення Договору, постачання даної групи товарів було звільнено від ПДВ та ввізного мита.

Також пунктом 3.3 Договору Сторони передбачили, що у випадку зміни податкового законодавства види та ставки податків будуть застосовуватися відповідно до таких змін шляхом укладання відповідної додатковї угоди, а також п.п. 6 п. 11.1 Договору визначили, що істотні умови Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі, крім наступних випадків зміни ціни в Договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування.

Звільнення від оподаткування ПДВ та ввізного мита діяло з 11.11.2022. Звільнення від ПДВ та ввізного мита товарів за Постановою КМУ №224 передбачене для операцій ввезення на митну територію України та/або постачання на митній території України.

Уряд не встановив жодних обмежень щодо кола осіб, які можуть застосовувати звільнення від ПДВ у зазначених операціях, воно діє з 11.11.2022 для будь-яких суб`єктів господарювання.

Постановою №1260 Кабінет Міністрів України встановив умови для звільнення від оподаткування операцій ввезення генераторів в Україну та/або їх постачання на митній території України. А саме, для цього потрібно подати:

документи про відповідність, передбачені технічними регламентами, дія яких поширюється на такі товари. На товар має бути нанесений знак відповідності технічним регламентам згідно з правилами та умовами його нанесення, визначеними у таких технічних регламентах;

або

повідомлення Міненерго про введення в обіг товарів, стосовно яких не виконані вимоги технічних регламентів.

Але, вже 16.11.2022 уряд спростив імпорт генераторів та іншого енергетичного обладнання через проблеми імпортерів з оформленням цих товарів на митниці, ухваливши Постанову №1288, яка діє з 17.11.2022.

Для звільнення не потрібні декларація про відповідність та маркування знаком відповідності технічним регламентам. Зміни, що вніс уряд Постановою №1288, скасували первісні вимоги для звільнення про наявність декларації про відповідність та маркування знаком відповідності технічним регламентам, за винятком систем безперебійного живлення. Строк, на який скасували ці вимоги, до припинення або скасування воєнного стану в Україні та протягом наступних 90 календарних днів.

Окрім того, Постановою №1288 уряд вніс змін до низки урядових постанов, якими затверджені відповідні Технічні регламенти, і дозволив продавати на ринку та/або вводити в експлуатацію продукцію (окрім системи безперебійного електроживлення), що включена до підрозділу «Інше» Переліку №224 без наявності декларації про відповідність та маркування знаком відповідності технічним регламентам.

Отже, не було перешкод для завезення генераторів та іншого енергетичного обладнання та їх постачання і введення в експлуатацію. А для звільнення від ПДВ та ввізного мита під час ввезення та постачання таких товарів залишилася єдина умова їх відповідність назві товару з Переліку №224. При цьому в примітці 1 до Переліку №224 зазначено, що коди УКТ ЗЕД в ньому наведені довідково.

Згідно із Законами України від 13 грудня 2022 року №2836-ІХ та №2837-IX, 1 травня 2023 року завершується період звільнення імпорту окремих товарів від оподаткування ПДВ та ввізним митом.

Відтак, з 01.05.2023 знову нараховувалось ПДВ та ввізне мито для товарів, які імпортуються підприємствами або громадянами та які переміщуються (пересилаються) на митну територію України у міжнародних поштових та експрес-відправленнях. Йдеться зокрема про:

електрогенераторні установки та частини до них;

окремі трансформатори, їх частини, інвертори;

окремі акумулятори, включаючи сепаратори для них;

системи для забезпечення супутникового доступу до інтернету (Starlink).

Враховуючи зазначене, на підставі п. 3.3 Договору №16-Р, сторонами вказаного договору було укладено Додаткову угоду №2 від 22.05.2023 до Договору №16-Р, згідно з якою Додаток 1 (Специфікація) було викладено в новій редакції, з урахуванням змін у податковому законодавстві та фактично поставленої частини товару станом на 22.05.2023.

У загальному випадку податкові зобов`язання з ПДВ нараховують за правилом першої події - на дату отримання коштів чи відвантаження товарів (п. 187.1 ПК). Друга подія не спричинює для платника ПДВ наслідків. Тож податківці зазначають, що під час визначення порядку оподаткування ПДВ операцій постачання товарів/послуг слід керуватися нормами ПК, які діють на дату визначення податкових зобов`язань із ПДВ за такою операцією, тобто на дату настання першої події. (Індивідуальна податкова консультація ДФС від 03.07.2020 № 2675/6/99-00-05-06-02-06/ІПК).

Листом від 27.07.2023 № 422 ТОВ «ПОРТ І ФЛОТ» повідомило Позивача про отримання ним повідомлення від імпортера товару за Договором №16-Р з копією листа від виробника, про те що товар буде повністю готовий та відвантажений у липні 2023 р. Постачання 4 х одиниць Дизель-генераторів Full FG 1125 було переплановано через зазначені вище форс-мажорні обставини, наслідки яких тривали станом на 27.07.2023.

Також, у зв`язку з частими ракетно-бомбовими обстрілами підприємств портової галузі та критичної інфраструктури Одеської області в межах якої здійснювалося митне оформлення вантажу за Договором №16-Р, перевізником вантажу ТОВ «ЮТС БРОКЕРИДЖ» було прийнято рішення змінити маршрут перевезення та пункт проходження митного контролю. Так, листом від 28.07.2023 ТОВ «ЮТС БРОКЕРИДЖ» повідомив контрагента, що вимушений вдатися до вказаних вище заходів задля збереження вантажу від можливих пошкоджень, а також гарантувати безпечне пересування транспортних засобів та їх екіпажу. При цьому, перевізник повідомив, що зміна маршруту може призвести до зміни строку доставки вантажу з місця навантаження до місця розвантаження та орієнтовно складатиме 2 3 тижні.

Враховуючи зазначене, керуючись п. 11.1 та п. 13.1 Договору №16-Р, Сторони уклали Додаткову угоду №3 від 31.07.2023 до Договору №16-Р, в якій домовилися про викладення п. 10.1 Договору в наступній редакції: « 10.1 Цей Договір набирає чинності з моменту підписання Сторонами та скріплення печатками Сторін і діє до 30.09.2023, а в частині взаєморозрахунків та гарантійних зобов`язань до їх повного виконання».

Умови поставки за Договором №16-Р навіть не передбачали передплат. Розрахунки за поставлений товар відповідно до умов договору проводились по факту поставки товару.

За таких умов по товарам поставленим після 01.05.2023 року, а саме 22.05.2023, 07.06.2023, 02.08.2023, 08.08.2023, 01.07.2023 було нараховано та сплачено ПДВ, як Постачальником при ввезені даних товарів на територію України, так й ДП «ІЗМ МТП» при отриманні даного товару.

Донарахований ПДВ у розмірі 5 492 772,40 грн. безпідставно та необґрунтовано, без жодних фактичних доказів визнано аудиторами як втрати Порту, в той час як зазначена сума, сплачена до державного бюджету України, та включена у вартість придбаного товару, і, таким чином, є для Порту податковим кредитом, якій дозволяє зменшити свої податкові зобов`язання на відповідну суму.

Товар згідно умов укладеної додаткової угоди №2 від 22.05.2023 та вимог чинного законодавства на той період, по товарам поставленим після 01.05.2023 року, а саме 22.05.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №9 від 22.05.2023 та товарно-транспортною накладною №9 від 22.05.2023), 07.06.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №12 від 07.06.2023 та товарно-транспортною накладною №12 від 07.06.2023), 01.07.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №14 від 01.07.2023 та товарно-транспортною накладною №Р14 від 01.07.2023) 02.08.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №17 від 02.08.2023 та товарно-транспортною накладною №Р17 від 02.08.2023), 08.08.2023 (поставка підтверджується видатковою накладною №18 від 08.08.2023 та товарно-транспортною накладною №Р18 від 08.08.2023), було нараховане та сплачено ПДВ, як Постачальником при ввезені даних товарів на територію України, так й ДП «Ізмаїльський морський торговельний порт» при отриманні даного товару.

ТОВ «Порт і Флот» зареєстровано наступні податкові накладні, а саме: податкова накладна №1 від 02.08.2023; податкова накладна №1 від 07.06.2023; податкова накладна №2 від 01.07.2023; податкова накладна №2 від 08.08.2023; податкова накладна №3 від 17.04.2023; податкова накладна №7 від 22.05.2023, що надало можливості ДП «ІЗМ МТП» зменшити свої податкові зобов`язання з податку на додану вартість шляхом відображення податкового кредиту.

Податок на додану вартість у сумі 401 029,40 грн. (чотириста одна тисяча двадцять дев`ять гривень 40 коп.) на підставі податкової накладної від 22.05.2023 №7 зменшило податкові зобов`язання з податку на додану вартість за травень 2023 року.

Податок на додану вартість у сумі 265 786,00 грн. (двісті шістдесят п`ять тисяч сімсот вісімдесят шість гривень 00 коп.) на підставі податкової накладної від 07.06.2023 №1 зменшило податкові зобов`язання з податку на додану вартість за червень 2023 року.

Податок на додану вартість у сумі 2 006 613,00 грн. (два мільйони шість тисяч шістсот тринадцять гривень 00 коп.) на підставі податкової накладної від 01.07.2023 №1 зменшило податкові зобов`язання з податку на додану вартість за липень 2023 року.

Податок на додану вартість у сумі 2 819 344,00 грн. (два мільйони вісімсот дев`ятнадцять тисяч триста сорок чотири гривні 00 коп.) на підставі податкових накладних від 02.08.2023 №1 та від 08.08.2023 №2 зменшило податкові зобов`язання з податку на додану вартість за серпень 2023 року.

Викладене в сукупності свідчить про відсутність правових підстав для твердження відповідача про нанесення порту шкоди (збитків), оскільки таке не відповідає дійсним обставинам.

Спонукання ж відповідача до вчинення таких дій позивачем свідчить про порушення низки законів України та підзаконних нормативно-правових актів, вказаних вище, і може мати наслідком притягнення посадових осіб позивача до дисциплінарної чи, навіть, кримінальної відповідальності (перевищення службових повноважень дії особи, які явно виходять за межі наданих цій особі прав або повноважень).

У науково-практичному коментарі до Закону України «Про адміністративну процедуру» зазначено: принципи добросовісності та розсудливості корелюються насамперед з п.5 та п.6 частини 2 ст.2 КАС України як критеріями для оцінки правомірності рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень: обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

В адміністративному судочинстві добросовісність (несвавільність, розумність, справедливість) рішення суб`єкта владних повноважень означає, що при його прийнятті повинен бути застосований певний стандарт поведінки посадових осіб такого суб`єкта, що характеризується законністю, транспарентністю та повагою до прав та інтересів суб`єкта публічного права (від лат. uberrima fides - найбільш добросовісний).

Такий стандарт поведінки повинен характеризуватися, перш за все, прийняттям обґрунтованого рішення.

Як встановлено судом, відповідачем в акту перевірки від 05.07.2024 року не надано оцінки обставинам, які слугували підставою для продовження дії договору (землетрус у Турецькій республіці, що підтверджується, зокрема, Сертифікатом Регіональної Торгово-промислової палати Миколаївської області про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) від 13.04.2024 № 4800-23-1815).

Разом з цим, вказані форс-мажорні обставини призвели до поставки товару після 01 травня 2023 року, що в силу Закону №2837-ІХ, відповідно товар уже не звільнявся від оподаткування.

Посилання відповідача на те, що Закони України №2837-ІХ та №2836-ІХ від 13.12.2022 опубліковано 31.12.2022, набрали чинності 03.01.2023, зміни та доповнення не вносилися, тобто зміни ставок податків і зборів та/або зміни умов щодо надання пільг з оподаткування після укладання договору від 23.01.2023 №16-Р відповідно до Законів України №2837-ІХ та №2836-ІХ від 13.12.2022 не відбувалися, відповідає дійсності.

Проте, позивач і не стверджує, що зміни в законодавчому полі відбулись після укладення договору. Позивач наголошує, що поставка повинна бути здійснена до 31.03.2023 (тобто до 01.05.2023), що означає відсутність обов`язку сплачувати податки. Вказане цілком узгоджується з Законами України №2837-ІХ та №2836-ІХ.

За практикою ЄСПЛ суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору. При цьому законність, пропорційність, обмеження дискреції, добросовісність (дотримання суб`єктом владних повноважень законної мети) і процедурні гарантії є тими законодавчими інструментами, які мають забезпечити захист особи від державного свавілля. Зокрема, у справі «Ечюс проти Латвії» Суд акцентує увагу на тому, що захист від свавілля становить сполучну ланку між Конвенцією і принципом Верховенства права.

У справі «Кrombach проти Франції», №29731/96, §96, Суд повторює, що насамперед національним органам влади, зокрема судам, необхідно вирішити проблеми інтерпретації національного законодавства. Таким чином, за винятком очевидного свавілля, роль Суду не є підставою для спору щодо тлумачення національного законодавства національними судами. Його роль полягає в тому, щоб перевірити, чи вплинули таке тлумачення на Конвенцію (див. «Нейдет Шахін та Періхан Шахін проти Туреччини», №13279/05, §§49 та 50). Проте органи влади повинні поважати та застосовувати національне законодавство у передбачуваному та послідовному порядку (див. «Йович проти Сербії», №32299/08, §50).

На переконання суду, відповідачем по справі сформовано протиправний висновок щодо необхідності відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ» шкоди (збитків), внаслідок невиконання умов укладеного договору щодо постачання дизель генераторів від 23.01.2023 №16-Р протягом усього строку його дії, на загальну суму 5 492 772,40 грн.

По-перше, договір було виконано в термін, зазначений в додатковій угоді, що підтверджується і самим відповідачем в акті перевірки.

По-друге, суму 5 492 772,40 грн. це сума податків, яка сплачена до державного бюджету, що також не заперечується відповідачем, а отже вона не може бути класифікована як шкода (збитки).

При цьому, у разі застосування відповідачем Законів України №2837-ІХ та №2836-ІХ в послідовному порядку, було б цілком передбачуваним те, що з 01.05.2024 поставка дизель-генераторів підлягала б оподаткуванню.

Отже, дії позивача та його контрагентів жодним чином не спричинили збитків, а, навпаки, поповнили державний бюджет України.

Щодо п. 2 Вимоги («ДП «ІЗМ МТП» забезпечити відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «БК БУДПЕРСПЕКТИВА» () шкоди (збитків), внаслідок підписання акту приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в за липень 2023 року від 04.0.2023 №1 по договору від 09.06.2023 №119-Р (далі Договір №119-Р) та оплати робіт на загальну суму 859 599,60 гривень, які технологічно не можливо було виконати та фактично не повинні були оплачуватися, відповідно до норм статей 193,199, 216-229 ГК України, статей 22, 610-625, 629 ЦК України. У випадку неможливості забезпечення відшкодування збитків у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (втрат) з винної особи відповідно до норм ст. 130-136 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України)».

У акті перевірки від 05.07.2024 №151505-13/60 (п. 2.4) встановлено: «Перевіркою встановлено, що відповідно до звіту про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель за номером ID: UA-2023-06-09-001499-а, між Замовником та ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «БУДПЕРСПЕКТИВА» укладено договір від 09.06.2023 №119-Р з надання послуг з поточного ремонту покриття ВПК-1, ВПК-2, ВПК-3 (додаткові послуги) на суму 859 599,60 гривень.

Зазначену закупівлю Замовником здійснено відповідно до річного плану закупівель на 2023 рік, який оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-P-2023-06-07-001263-а…

…Відповідно до Підстав для здійснення закупівель, розміщених на вебпорталі Уповноваженого органу з питань публічних закупівель ProZorro за номером ID: UA-2023-06-09-001499-а у Замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових послуг з поточного ремонту покриття ВПК-1, ВПК-2, ВПК-3 в того самого виконавця яким надано послуги відповідно до укладеного договору від 03.11.2022 № 205-Р.

Звіт про виконання договору про закупівлю оприлюднено 21.08.2023, згідно з яким оплата за договором здійснена в сумі 859 599,60 гривень.

Висновок: по зазначеній закупівлі порушень не встановлено».

У пункті 3.3 акту перевірки зазначено: «…Відповідно до акту приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в липень 2023 року ТОВ «БК БУДПЕРСПЕКТИВА» згідно з укладеним договором від 09.06.2023 №119-Р надано послуг згідно з укладеним договором №119-Р на суму 859 599,60 грн, оплата ДП «ІЗМ МТП» проведена 02.08.2023 в сумі 859 599,60 грн, дебіторська та кредиторська заборгованість станом на 31.08.2023 відсутня.

Слід зазначити, що роботи, які включено до вищевказаного акту приймання виконаних будівельних робіт ф. № КБ-2в, який підписано директором Порту ОСОБА_7 мають прихований характер (улаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші, жорстви під з/б плити; улаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші, жорстви під монолітні бетонні ділянки товщ. 10 см та інші), та виконати їх без демонтажу та монтажу бетонних плит (роботи які виконані в повному обсязі за договором від 03.11.2022 № 205-Р) неможливо.

Отже, на порушення ч. 1 ст. 526, ст. 629 Цивільного кодексу України, ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України, пунктів 5.6, 5.15, 6.3.1, 7.1 договору від 03.11.2022 № 205-Р, пункту 1.4 договору від 09.06.2023 № 119-Р було підписано акти виконаних робіт по договору від 09.06.2023 № 119-Р та оплачено роботи на загальну суму 859 599,60 грн, які технологічно не можливо було виконати та фактично не повинні були оплачуватися, що призвело до втрат Порту.».

При цьому, у Вимозі зазначено лише про акт приймання виконаних будівельних робіт КБ-2в за липень 2023 року від 04.0.2023 №1 по договору від 09.06.2023 №119-Р.

Як встановлено судом, з метою утримання покриття території доріг, проїздів та складських майданчиків в задовільному стані і для забезпечення безаварійної роботи техніки та для підвищення існуючого рівня охорони праці, попередження випадків виробничого травматизму, ДП «ІЗМ МТП» було укладено договір від 03.11.2022 №205-р на надання послуг з поточного ремонту покриття ВПК-1, ВПК-2, ВПК-3 на суму 10 302 553,20 грн з ПДВ та договір від 09.06.2023 №119-р на надання послуг з поточного ремонту покриття ВПК-1, ВПК-2, ВПК-3 (додаткові послуги) на суму 859 599,60 грн. з ПДВ.

В ході перевірки були виконані вибіркові обстеження обсягів виконаних робіт.

За підсумками проведеного вибіркового обстеження обсягів виконаних будівельних робіт:

1. 25.06.2024 по об`єкту «Поточний ремонт покриття ВПК-1 ВПК-2, ВПК-3», в присутності головних державних фінансових інспекторів відділу контролю в сфері будівництва Південного офісу Держаудитслужби Сергія Степанова та Артема Загоруйко, розбіжностей не виявлено, що підтверджується Актом вибіркового обстеження обсягів виконаних робіт від 25.06.2024.

2. 04.07.2024 було проведено вибірковий контрольний обмір фактично виконаних підрядником робіт, а саме: товщини підстильного шару та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші жорстви під з/б плити, в присутності начальника відділу контролю у галузі промисловості, енергетики, транспорту та фінансових послуг Південного офісу Держаудитслужби Романа Кошеля, результати якого свідчать про те, що товщина шару підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші становить 21 см (Акт контрольного обміру від 04.07.2024 з додатками (схеми та фотознімки). Вибірковий контрольний обмір проведено шляхом демонтажу плит на 3-х ділянках та викопуванням підстильного шару лункою (розміром 0,15х0,15 м).

Вказані Акти вибіркового контрольного обміру в присутності представників відповідача підтверджують виконані роботи.

ЄСПЛ неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах "Беєлер проти Італії" Онер`їлдіз проти Туреччини", "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" "Москаль проти Польщі").

Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії", "Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини", "Беєлер проти Італії").

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення "Москаль проти Польщі").

Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам.

З іншого боку, потреба виправити колишню «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки").

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі "Лелас проти Хорватії").

Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" та у справах "Ґаші проти Хорватії" "Трґо проти Хорватії").

Отже такі ситуації вимагають від органів правосуддя, враховуючи вимоги Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, вирішення справ з урахуванням не лише національного законодавства, але й Конвенції та практики ЄСПЛ.

На переконання суду, відповідач підтвердивши відсутність порушень, не мав правових підстав для формування висновку про порушення позивачем та його контрагентами приписів національного законодавства.

Крім того, суд встановив, що в Акті завершення поточного ремонту покриття ВПК-1, ВПК-2, ВПК-3 та готовності об`єктів до експлуатації №1 від 01.06.2023 зазначено:

розбирання асфальтобетонних покриттів механізованим способом;

(демонтаж) улаштування дорожніх покриттів із збірних залізобетонних плит прямокутних площею до 10,5 м2 (528,54 м2 = 0,18).

Також, у Локальному кошторисі на будівельні роботи №02-01-01 на ремонтно-будівельні роботи (послуги з поточного ремонту покриття території ВПК-1, ВПК-2, ВПК-3 (додаткові послуги)) зазначено: розбирання асфальтобетонних покриттів механізованим способом.

Окрім цього, в Акті №1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року також зазначено: «розбирання асфальтобетонних покриттів механізованим способом».

Отже, первинні документи, наявні в матеріалах справи, які були досліджені і під час проведення перевірки свідчать про те, що при виконанні робіт здійснювалось розбирання асфальтобетонних покриттів механізованим способом.

Проте, ні акт перевірки, ні пояснення, надані у відзиві, не відображають яким чином, на підставі яких документів відповідач прийшов до висновку, що роботи виконувались без демонтажу та монтажу бетонних плит.

У спірних правовідносинах відповідач, обираючи вид відповідальності, наділений правом адміністративного розсуду й при прийнятті рішення з цього питання повинен враховувати первинні документи, які в даній справі свідчать про помилковість висновку відповідача.

В 1976 році у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що для цілей Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, поняття «кримінальне обвинувачення» має автономне значення, а не обмежується лише кваліфікацією «криміналу» згідно з національним законодавством.

ЄСПЛ встановив свої критерії для визначення поняття «кримінальне обвинувачення», а саме:

критерій національного права. Тобто, чи підпадає певне протиправне діяння під ознаки злочину згідно з національними нормами відповідної держави. Цей критерій є «не більше ніж відправною точкою», а отримані таким чином відомості мають лише формальну цінність;

критерій кола адресатів. Якщо відповідальність поширюється на невизначене коло осіб, то правопорушення підлягає кваліфікації як кримінальне;

критерій мети та тяжкості наслідків. У випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину.

Такі критерії отримали назву «Критерії Енгеля» і наразі широко застосовуються в практиці ЄСПЛ. Фактично, з огляду на «Критерії Енгеля» значна частина нарахувань та штрафів в Україні кваліфікується як кримінальне обвинувачення проти платника.

Європейським судом з прав людини у рішенні від 23 липня 2002 року «Справа «Компанія «Вестберґатаксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» зазначено, що загальний характер правових норм, які регулюють питання податкових штрафів, та мета стягнення, яке має водночас і запобіжний, і каральний характер, з достатньою очевидністю вказують на те, що для цілей статті 6 Конвенції заявники обвинувачувалися в кримінальному правопорушенні.

Отже, у справі «Компанія «Вестберґатаксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» було застосовано третій критерій тесту Енгеля для визначення випадків, коли йдеться про кримінальне обвинувачення, у розумінні Конвенції, а саме критерій правових наслідків для адресата.

Таким чином Європейський суд з прав людини розцінює податкові правопорушення, як різновид кримінального обвинувачення для цілей застосування Конвенції, тому на юридичних осіб розповсюджуються гарантії кримінального аспекту ст.6 Конвенції, а саме презумпція невинуватості та належності доказів.

Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем не надано належних доказів того, що роботи, які включено до вищевказаного акту приймання виконаних будівельних робіт ф. № КБ-2в, який підписано директором Порту ОСОБА_7 мають прихований характер (улаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші, жорстви під з/б плити; улаштування підстильних та вирівнювальних шарів основи з піщано-гравійної суміші, жорстви під монолітні бетонні ділянки товщ. 10 см та інші), та виконати їх без демонтажу та монтажу бетонних плит (роботи які виконані в повному обсязі за договором від 03.11.2022 № 205-Р), а тому вимога від 08.08.2024 №151505-14/3579-2024 в цій частині підлягає скасуванню.

Щодо відшкодування товариством з обмеженою відповідальністю «МЕТПРОЕКТ» () шкоди (збитків), внаслідок невідповідності договірної ціни та актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в інвесторській кошторисній документації, яка пройшла обов`язкову експертизу, та невірного застосування розцінки, відповідно до норм статей 193,199, 216-229 ГК України, статей 22, 610-625, 629 ЦК України на загальну суму 412 607,44 грн. У випадку неможливості забезпечення відшкодування збитків у вищезгаданому порядку, розглянути питання щодо відшкодування шкоди (втрат) з винної особи відповідно до норм ст. 130-136 Кодексу законів про працю КЗпП України.

Надаючи правову оцінку вказаному, суд виходить з наступного.

В Оголошенні про проведення спрощеної закупівлі через систему електронних закупівель (далі Оголошення) «Реконструкція існуючої залізничної колії №33 з добудовою залізничної колії №19 на території ВПК-2 Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл (кад. № :01:047:0179)» (номер ID закупівлі UA-2022-09-09-009689-a) в Додатку №4 «Відомість обсягів робіт» було передбачено роботу «п. 72 «Монтаж люка захисного герметичного масою до 1 т, марка 3Г-200Х100» - 0,285 т».

В Пропозиції учасника ТОВ «Метпроект» було застосовано розцінку М13-340-1 «Монтаж люка захисного герметичного масою до 1 т, марка ЗГ-200*100», що відповідає Додатку №4 «Відомість обсягів робіт» до Оголошення.

Пропозиція ТОВ «Метпроект», а саме, запропоновані роботи, включаючи вид, кількість, технічні характеристики, строки виконання у повній мірі відповідали Оголошенню. У зв`язку з цим учасника ТОВ «Метпроект» було визначено переможцем даної закупівлі, між Позивачем та ТОВ «Метпроект» було укладено Договір від 19.10.2022 №193-р.

В Акті ф. КБ2в за березень 2023 p. застосована розцінка М13-340-1 «Монтаж люка захисного герметичного масою до 1 т, марка ЗГ-200*100», фактична вартість, склад та об`єм робіт якої, відповідає Договірній ціні до Договору №193-р від 19.10.2022 на виконання робіт з «Реконструкції існуючої залізничної колії №33 з добудовою залізничної колії №19 на території ВПК-2 Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл (кад. №:01:047:0179)».

Порушень вимог Кошторисних норм України «Настанови з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 не було допущено.

В акті перевірки відповідач цитує пункти договору №193-р, зазначає про надання первинних документів і робить висновок про підписання актів приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в, які складом та обсягами виконаних робіт частково відрізняються від інвесторської кошторисної документації без її коригування та без обов`язкової експертизи в частині, що не відповідає раніше затвердженому проекту будівництва.

При цьому, детального опису робіт, які відрізняються від інвесторської кошторисної документації без її коригування та без обов`язкової експертизи відповідачем, з посиланням на аналіз первинних документів, не наведено.

Акти виконаних робіт до Договору від 19.10.2022 №193-р складені виходячи з фактичних обсягів виконаних робіт та цін ресурсів, прийнятих в договірній ціні.

Згідно з КНУ «Настанова з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом від 01.10.2021 №281 п. 2.5 розділу ІІ Система ціноутворення, вартість будівництва визначається:

1) на стадії проектування у складі інвесторської кошторисної документації

2) на стадії визначення ціни пропозиції учасника процедури закупівель (договірної ціни)

Згідно з п. 3.1 розділу ІІІ КНУ «Настанова з визначення вартості будівництва», затвердженої наказом від 01.10.2021 №281, визначення вартості будівництва при складанні інвесторської кошторисної документації, кошторисна вартість об`єкта будівництва, що визначається в складі інвесторської кошторисної документації, використовується для планування капітальних вкладень, фінансування будівництва, проведення процедури закупівлі.

Виконання робіт згідно з актами ф. КБ-2в, довідок КБ-3 по вищевказаним Договорам по об`єкту «Реконструкція існуючої залізничної колії №33 з добудовою залізничної колії №19 на території ВПК-2 Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл (кад. № :01:047:0179)» відповідає Договірним цінам до Договорів №193-р від 19.10.2022 та №19-р від 24.01.2023, у відповідності до КНУ Настанова з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом від 01.10.2021 №281.

Стосовно висновків Відповідача щодо застосування підвищуючого коефіцієнту для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт К = 1,1 суд зазначає таке.

Застосування коефіцієнту 1,1 для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт було передбачено у Договірній ціні до Договору №193-р від 19.10.2022, також він зазначений у Проекті виконання робіт (ПВР), розробленому Виконавцем робіт за умовами Договору. Коефіцієнт 1,1 був прийнятий відповідно до п. 6 «Будівництво нових об`єктів на території діючих підприємств, які мають розгалужену мережу транспортних та інженерних комунікацій і обмежені умови для складування матеріалів» Таблиці Г1 «Коефіцієнти до норм витрат труба робітників-будівельників, робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин та механізмів, часу експлуатації будівельних машин механізмів для врахування впливу умов виконання робіт, передбачених проектом» КНУ РЕКНб «Вказівки щодо застосування ресурсних елементних кошторисних норм на будівельні роботи». Коефіцієнт 1,1 прийнятий в Договірній ціні до Договору «Проведення робіт на діючих підприємствах» відповідає фактичним умовам виконання робіт Виконавцем на підприємстві.

Під час виконання робіт за Договором №193-р від 19.10.2022 в процесі виконання земляних робіт був виявлений існуючий силовий кабель АСБ, який проходив під трасою майбутньої колії №19, не передбачений робочим проектом та договірною ціною до Договору №193-р від 19.10.2022. Замовником, спільно з автором проекту, згідно з технічними умовами від 28.12.2023, було прийнято рішення щодо перенесення силового кабелю для подальшого його використання на випадок аварійних ситуацій, без втручання в конструктив залізничної колії №19, що є логічним з точки зору безпеки експлуатації електромереж.

Таким чином, роботи з перенесення силового кабелю були включені до Договірної ціни до Договору №19-Р від 24.01.2023.

Роботи з випробувань перенесеного кабелю АСБ після встановлення двох з`єднувальних муфт, виконані представниками ДП «ІЗМ МТП»: електромонтером ОСОБА_1 , інженером по ЕУ ОСОБА_2 під керівництвом начальника ЕТЛ ОСОБА_3 , в присутності інженера Авторського нагляду ОСОБА_4 , та інженера Технічного нагляду ОСОБА_5 , інженера з ремонту СРозІ ДП «ІЗМ МТП» ОСОБА_6 (Протокол випробування кабелів підвищеною напругою від 06.01.2023 №1).

Відповідний Наряд-допуск енергогосподарства ДП «ІЗМ МТП» з записами відключення мережі ВВ 6Кв (ТП-8) наявний в матеріалах справи.

Застосовані розцінки в акті КБв2 за січень 2023 p. відповідають договірній ціні до Договору №19-р від 24.01.2023. Обсяг робіт відповідає фактичному виконанню робіт, що підтверджується актами на приховані роботи та виконавчою схемою на прокладання кабелю довжиною 52,6 м:

- E1-12-14 Розроблення ґрунту у відвал екскаваторами "драглайн" або "зворотна лопата" з ковшом місткістю 0,5 (0,5-0,63) м3, група ґрунтів 2

- M8-142-1 Улаштування постелі при одному кабелі у траншеї

- E1-13-4 Зворотня засипка екскаваторами "драглайн" або "зворотна лопата" з ковшом місткістю 0,25 м3, група ґрунтів 1

- M8-141-5 Кабель до 35 кВ, що прокладається у готових траншеях без покриттів, маса 1 м до 9 кг

- C151-518 варіант 2 Кабелі силові з просоченою паперовою ізоляцією з алюмінієвими жилами у свинцевій оболонці, на напругу 10 кВт, марка АСБ, число жил переріз 3х240 мм2

- M8-167-10 Монтаж муфти сполучної для кабелю напругою до 10 кВ

- C1510-7-1 Муфта кабельна з`єднувальна 240

- M8-143-1 Покривання цеглою одного кабелю, прокладеного у траншеї

- С 1422-10936 - Цегла керамічна одинарна повнотіла, розміри 250x120х65 мм, марка М100.

В акті приймання виконаних робіт за формою КБ-2в за січень 2023 вартість цегли не включена, оскільки передана замовником. Вказане підтверджується наступними документами: Акт на закриття прихованих робіт №3 від 07.01.2023, Виконавча схема прокладання кабелю АСБ-6 10 КВ, 3х240, Акт передачі матеріалів замовника в монтаж цегли керамічної, розміром 250х120х65 мм 440 шт.

Крім того, виконані роботи підтверджуються Актом вибіркового обстеження обсягів виконаних робіт об`єкту «Реконструкція існуючої залізничної колії №33 з добудовою залізничної колії №19 на території ВПК-2 Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» за адресою: Одеська область, м. Ізмаїл (кад. №:01:047:0179)» від 25.06.2024, складеного в присутності головних державних фінансових інспекторів відділу контролю в сфері будівництва Південного офісу Держаудитслужби Сергія Степанова та Артема Загоруйко завищень обсягів виконаних робіт не зафіксовано.

В адміністративному судочинстві добросовісність (несвавільність, розумність, справедливість) рішення суб`єкта владних повноважень означає, що при його прийнятті повинен бути застосований певний стандарт поведінки посадових осіб такого суб`єкта, що характеризується законністю, транспарентністю та повагою до прав та інтересів суб`єкта приватного права (від лат. uberrima fides - найбільш добросовісний).

Враховуючи все вищевикладене, суд дійшов висновку, що Вимога Південного офісу Державної аудиторської служби України від 08.08.2024 №151505-14/3579-2024 є протиправною та підлягає скасуванню.

У розумінні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, статті 8 Конституції України та частини третьої статті 2 КАС України належна поза розумним сумнівом вмотивованість офіційного письмового документу владного суб`єкта є гарантією особи на доступ до суду. Незабезпечення владним суб`єктом цієї вимоги призводить до однозначної та очевидної протиправності управлінського діяння у зв`язку з дефектом у юридичній визначеності.

Такий правовий висновок сформовано ВС КАС у постанові від 25.03.2021 року по справі №520/4577/19, у постанові від 09.12.2020 року по справі №824/1276/18-а.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999 року у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007 року у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011 року у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010 року у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994 року у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003 року у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008 року у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Так, з урахуванням вказаної норми КАС України на користь позивача належить стягнути 3028,00 грн. судових витрат, сплачених згідно платіжної інструкції №23 від 03.09.2024 року.

Керуючись ст.ст.2-9, 139, 242, 246, 250, 251, 255, 262, 293-297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» до Південного офісу Держаудитслужби, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ», Товариство з обмеженою відповідальністю «БК БУДПЕРСПЕКТИВА», Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТПРОЕКТ» про визнання протиправною та скасування вимоги задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати Вимогу Південного офісу Державної аудиторської служби України від 08.08.2024 №151505-14/3579-2024.

Стягнути на користь Державного підприємства «Ізмаїльський морський торговельний порт» (адреса: 68600, Одеська область, м. Ізмаїл, вул. Портова, буд. 7, ) судові витрати за сплату судового збору у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім гривень) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби (адреса: 65012, Одеська область, м. Одеса, вул. Канатна, 83, ).

Рішення набирає законної сили згідно ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Державне підприємство «Ізмаїльський морський торговельний порт» (адреса: 68600, Одеська область, м. Ізмаїл, вул. Портова, буд. 7, )

Південний офіс Держаудитслужби (адреса: 65012, Одеська область, м. Одеса, вул. Канатна, 83, )

Товариство з обмеженою відповідальністю «ПОРТ І ФЛОТ» (адреса: 54055, м. Миколаїв, вул. Погранична, 151/2, оф. 2, )

Товариство з обмеженою відповідальністю «БК БУДПЕРСПЕКТИВА» (вул. Паркова, буд. 5, м. Одеса, Одеська обл., 65031, )

Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕТПРОЕКТ» (вул. Чорноморського козацтва, буд. 115, каб. №1001, м. Одеса, 65003, ).

Головуючий суддя Нінель ПОТОЦЬКА