Справа № 280/1898/22
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

05 листопада 2024 року Справа № 280/1898/22 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Стрельнікова Н.В., розглянувши у м. Запоріжжі матеріали адміністративного позову Головного управління ДПС у м. Києві як відокремлений підрозділ ДПС України до Товариства з обмеженою відповідальністю «БАХТІ БІЛД» про стягнення коштів платника податків з рахунків

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України (надалі позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «БАХТІ БІЛД» (далі відповідач), в якому позивач просить суд стягнути кошти платника податків ТОВ «БАХТІ БІЛД» з усіх рахунків, відкритих у банках, що обслуговують такого платника на суму податкового боргу у розмірі 198 171, 34 гривень.

Ухвалою судді від 07.02.2022 позовну заяву залишено без руху та наданий позивачу строк 10 днів з моменту отримання цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

31.03.2022 на виконання вимог зазначеної ухвали на адресу суду надійшло клопотання Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви на 10 днів з дня закінчення дій військового стану в Україні.

Ухвалою судді від 17.05.2022 клопотання Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС України про продовження процесуального строку задоволено.

Продовжено Головному управлінню ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на строк 10 днів з дня закінчення встановленого в Україні воєнного стану.

Роз`яснено позивачу, що недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання суду:

- доказів сплати судового збору у сумі 2972.57 грн.;

- уточненої позовної заяви у якій конкретизувати перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (із доказом направлення уточненої позовної заяви на адресу відповідача);

- належним чином засвідчених документів на підтвердження виникнення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «БАХТІ БІЛД» або пояснень щодо наданих до суду доказів на Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙЛЕНТ БУД» (із доказом направлення на адресу відповідача).

Ухвалою судді від 22.10.2024 змінено мінити строк для усунення недоліків позовної заяви Головного управління ДПС у м. Києві як відокремлений підрозділ ДПС України до Товариства з обмеженою відповідальністю «БАХТІ БІЛД» про стягнення коштів платника податків з рахунків.

Встановлено и строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 10 календарних днів з дня вручення цієї ухвали, шляхом подання до суду:

- доказів сплати судового збору у сумі 2972.57 грн.;

- уточненої позовної заяви у якій конкретизувати перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (із доказом направлення уточненої позовної заяви на адресу відповідача);

- належним чином засвідчених документів на підтвердження виникнення податкового боргу у Товариства з обмеженою відповідальністю «БАХТІ БІЛД» або пояснень щодо наданих до суду доказів на Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАЙЛЕНТ БУД» (із доказом направлення на адресу відповідача).

За змістом частин 1-3 статті 251 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів із дня його складання в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса у особи відсутня.

Згідно наявною в матеріалах справи довідки про доставку електронного листа документ в електронному вигляді, а саме ухвала від 22.10.2024 була надіслана Головному управління ДПС у м. Києві як відокремлений підрозділ ДПС України в його електронний кабінет та доставлено 22.10.2024.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За приписами статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Також у відповідності до вимог ч. 3 ст. 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється за наявності в особи офіційної електронної адреси шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу.

Відтак, оскільки позивача зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, самостійно визначивши адресу електронної пошти для листування із ним, суддя доходить висновку, що ухвала від 22.10.2024 вважається врученою позивачу в електронній формі шляхом її направлення на офіційну електронну адресу позивача.

Суддя звертає увагу, що у своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно. Однак поки що не обов`язкове.

Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд.

Рада суддів України неодноразово (востаннє рішенням № 26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. В умовах війни кожна заощаджена гривня - вклад у перемогу. Це вже питання не лише грошей, а й національної безпеки.

Через відсутність фінансування суди не надсилають судові рішення рекомендованими листами, а повідомляють учасника про ухвалення рішень і можливість їх отримання альтернативними засобами комунікації - телефоном, електронною поштою, мессенджерами.

Такі дії, хоч і не передбачені процесуальним законом, але мають ту ж саму мету - проінформувати учасника справи. Отже, правова мета досягається, але в інший спосіб, який не передбачений законом.

Ключовим є не спосіб їх вчинення (надсилання чи не надсилання рекомендованого листа), а їх здатність забезпечити досягнення мети - інформування особи про судове рішення

Презумпцію обізнаності слід застосовувати і до випадків інформування учасника справи про судове рішення альтернативними способами повідомлення.

Можливість інформування учасників справи про судове провадження альтернативними засобами комунікації (тобто не рекомендованим листом і не на офіційну електронну адресу) прямо перебачено законом. Зокрема, відповідно до статті 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Отже, якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Отже, презумпція обізнаності покладає на учасника справи обов`язок довести незнання про повідомлення, надіслане судом.

Вказане відповідає висновкам викладених Верховним судом в ухвалі від 17.11.2022 по справі № К/9901/30825/21.

Зазначені обставини, на думку судді свідчать про те, що позивач не міг не знати про ухвалу суду.

Останній день для усунення недоліків позову припадає на 01.11.2024, проте у встановлений судом термін, недоліки позовної заяви виправлені не були.

Станом на 05.11.2024 до суду не надходило жодних документів на виконання вимог ухвали від 22.10.2024. Також від позивача або його представника до суду не надходило заяв та клопотань про продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви.

Крім того, суддя зазначає, що з урахуванням положень статті 4 КАС України адміністративна справа має бути розглянута у розумний строк. Під розумним строком розуміється найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Враховуючи довгострокову тривалість дії воєнного стану, неодноразове продовження терміну дії воєнного стану та необхідність вирішення питання наявності процесуальних підстав для відкриття провадження по справі суддею позивачу ухвалю судді від 22.10.2024 встановлено строк для усунення недоліків.

В той же час, суд враховує з дня постановлення позивачу строку для усунення недоліків (07.02.2022) та його продовження (27.05.2022) по сьогодні (повторне продовження процесуальних строків усунення недоліків позовної заяви) жодних дій щодо намагання усунення недоліків позовної заяви позивачем не вчинялось. Доказів протилежного до суду не надано.

Доказів неможливості сплати судового збору , або наданні уточненої позовної заяви з належним чином засвідченим документами (із доказом направлення відповідачу), позивачем до суду не надано.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч.5 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи, що позивач не усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк, суддя вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачу.

Згідно ч.8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління ДПС у м. Києві як відокремлений підрозділ ДПС України до Товариства з обмеженою відповідальністю «БАХТІ БІЛД» про стягнення коштів платника податків з рахунків, повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом з доданими до неї документами.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки, передбачені ст.ст. 293, 294, 295, 296 КАС України.

Суддя Н.В. Стрельнікова