Справа № 480/9477/24
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2024-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
01 листопада 2024 року Справа № 480/9477/24
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Прилипчук О.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Суми матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Господарського суду Сумської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
1. Визнати протиправною бездіяльність Господарського суду Сумської області щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 заробітної плати за період з 06 березня 2024 року по 18 квітня 2024 року включно з врахуванням коефіцієнта 1,5 до посадового окладу у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України №391 від 23.04.2023 «Деякі питання оплати праці працівників державних органів та органів місцевого самоврядування під час воєнного стану».
Разом з позовною заявою позивачкою подано заяву про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що з 24.02.2022 у державі запроваджений воєнний стан, який діє до цього часу, у зв`язку з чим працівники суду вживають посилених заходів щодо виконання своїх службових обов`язків, та реагування на сигнали повітряної тривоги. Території Сумської області внесені до активних бойових дій, а з 06.03.2024 м. Суми внесли до територій можливих бойових дій.
Позивачка зазначила, що із наказом в.о. керівника апарату Господарського суду Сумської області № 77-к від 22.05.2024 «Про встановлення посадових окладів працівникам апарату суду з 19 квітня 2024 року» була ознайомлена 22.05.2024, а тому визначений законом строк для звернення до суду сплив 22.08.2024.
Також просить врахувати, що починаючи з серпня місяця 2024 року кількість обстрілів Сумського району, в тому числі м. Суми суттєво збільшилась. Повітряні тривоги оголошувались 383 три рази за період з 01.08.2024 до 17.10.2024, найдовша тривога тривала 28 годин, середня тривалість кожної тривоги більше трьох годин.
Враховуючи ці обставини, протягом робочого дня відповідно до затвердженого наказом Голови Господарського суду Сумської області від 30.06.2022 № 21 Порядку дій при оголошенні повітряної тривоги, як і інші працівники, позивачка перебувала в укритті. Після обстрілів у місті Суми неодноразово зникало світло, вводились графіки аварійних відключень у період з середини серпня до середини вересня 2024 року.
З урахуванням цих обставин, позивачка була позбавлена можливості виконати свою безпосередню роботу до закінчення робочого дня о 18 годині, у зв`язку з чим залишалася на роботі поза робочим часом (до 20 год. 00 хв.).
Також зазначила, що має двох дітей (11 та 16 років), які потребують уваги.
Позивачка також зазначила, що підготовка до звернення до суду з позовом потребує багато часу, оскільки треба проаналізувати законодавство, судову практику, безпосереднього скласти позовну заяву, направити її до суду, а враховуючи психологічний стан у зв`язку з постійними обстрілами та переживаннями за себе та дітей, призводить фактично до того, що неможливо зосередитись, крім роботи та сім`ї, на чомусь іншому, в даному випадку зверненні до суду з особистим позовом.
Тому, несвоєчасне звернення до суду з позовом викликано не лише загальним для всіх воєнним станом в країні, а й конкретними обставинами, які до сьогодні мають місце в Сумській області та безпосередньо в місті Суми.
Враховуючи зазначене, просить визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити його.
Дослідивши матеріали адміністративного позову та заяву про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.
Згідно з частиною другою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Пунктом 17 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Відповідно до ч. 1 ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Судом враховується, що позивачем заявлені позовні вимоги про нарахування та виплату суми недоплаченої заробітної плати, обчисленої з урахуванням коефіцієнта 1,5 до посадового окладу за період з 06.03.2024 до 18.04.2024 включно.
Позивачка звернулась до суду із даним позовом через систему "Електронний суд" 30.10.2024, отже, позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду із вимогами про перерахунок та виплату заробітної плати з 06.03.2024 до 18.04.2024 включно.
При цьому, суд вважає необґрунтованими посилання позивача як на підставу пропуску строку звернення до суду з даним позовом запровадження в Україні воєнного стану з огляду на наступне.
Згідно зі ст. 1 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII Про правовий режим воєнного стану (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Частинами 1, 4 статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.
У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).
Таким чином, відповідно до Законів України "Про критичну інфраструктуру", "Про правовий режим воєнного стану", "Про оборону", суди як об`єкти критичної інфраструктури не припиняли та не припиняють функціонувати під час воєнного стану.
Так, обставина введення воєнного стану могла унеможливити дотримання строку позивачем на звернення до суду за умови надання ним належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду з позовом. Разом з цим, позивачем на підтвердження обставин, якими він обґрунтовує поважність причин пропуску строку на звернення до суду з даним позовом, не надано жодних доказів.
Поміж іншого, суд також акцентує увагу, що 26 травня 2021, набув чинності Закон №1416-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи". З цього часу будь-яка особа мала можливість звернутися до суду в електронній формі. Електронний суд дозволяє подавати учасникам судового процесу до суду будь-які документи в електронному вигляді, а також надсилати таким учасникам процесуальних документів в електронному вигляді, паралельно з документами у паперовому вигляді відповідно до процесуального законодавства.
До Електронного суду користувачі можуть надіслати в електронному вигляді і матеріали, передбачені процесуальним законодавством, що і було реалізовано позивачем своє право на звернення до суду через систему "Електронний суд"
Таким чином, для суду не є переконливим доводи позивача про воєнний стан як перешкоду своєчасного звернення до суду.
Крім того, суд не приймає до уваги посилання позивачки на особисту завантаженість повсяк денними справами, виходячи з наступного
Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Разом з тим, наведені позивачем у поданій заяві пояснення в обґрунтування непорушення строку звернення до суду не є обґрунтованими, оскільки вони не містять переконливих доводів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, а також не містять жодного доказу поважності причин пропуску строку звернення.
Отже, позивачка, отримуючи заробітну плату щомісяця, знала про її розмір, а також мала реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про те, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.
Отже, позивачем не було наведено достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод для звернення до адміністративного суду протягом встановленого законом строку, а наведені позивачем обставини не є достатніми для висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду з позовом.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом подання іншої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, у якій зазначити інші поважні причини пропуску такого строку та надати докази поважності причин пропуску такого строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - відмовити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Господарського суду Сумської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску.
Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.
У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачеві.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Прилипчук