Справа № 520/20048/24
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2024-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

04 листопада 2024 р. справа № 520/20048/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, а/с 3350, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61045, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) , Державної податкової служби України (пл. Львівська, буд. 8,м. Київ, м.Київ, 04053, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби в Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних: №10552345/44020686 від 14.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №5 від 12.05.2023; №10552344/44020686 від 14.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №6 від 12.05.2023; №10552343/44020686 від 14.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №8 від 12.05.2023; №10552342/440206686 від 14.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №9 від 12.05.2023; №10595356/440206686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 28.08.2023; №10595355/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №18 від 28.08.2023; №10595361/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №20 від 28.08.2023; №10595358/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №21 від 28.08.2023; №10595360/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №25 від 28.08.2023; №10595359/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №27 від 28.08.2023; №10595357/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №28 від 28.08.2023; №10595365/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №30 від 28.08.2023; №10595363/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №31 від 28.08.2023; №10595364/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №32 від 28.08.2023; №10595362/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №29 від 28.08.2023; №10595354/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №26 від 28.08.2023;

- зобов`язати Державну податкову службу зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №5 від 12.05.2023 року на суму 21 900,00 грн., в т.ч. ПДВ 3 650,00 грн.; №6 від 12.05.2023 року на суму 6 552,00 грн., в т.ч. ПДВ 1092,00 грн.; №8 від 12.05.2023 року на суму 9000,00 грн., в т.ч. ПДВ 1500,00 грн.; №9 від 12.05.2023 року на суму 15816,00 грн., в т.ч. ПДВ 2636,00 грн.; № 16 від 28.08.2023 року на суму 8400,00 грн., в т.ч. ПДВ 1400,00 грн.; №18 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №20 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №21 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №25 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №26 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №27 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №28 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №29 від 28.08.2023 року на суму 39 003,98 грн., в т.ч. ПДВ 6 500,66 грн.; №30 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №31 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.; №32 від 28.08.2023 року на суму 41 187,98 грн., в т.ч. ПДВ 6864,66 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

В обґрунтування позовних вимог та у відповіді на відзив позивачем зазначено, що податковим органом безпідставно зупинено реєстрацію податкових накладних, складених позивачем на ім`я свого контрагента. Не погоджуючись із діями контролюючого органу, позивачем подано пояснення та копії документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено. Однак рішенням комісії регіонального рівня, яка приймає рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, у реєстрації податковій накладній відмовлено. Позивач не погодився із рішенням контролюючого органу, вважає його незаконним та безпідставним, а податкову накладну такою, що підлягає реєстрації, у зв`язку з чим звернувся до суду із цим позовом.

Представником відповідача, Головного управління ДПС в Харківській області, надано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що підставою відмови було ненадання платником податку первинних документів щодо придбання товарів, зберігання продукції, транспортування продукції, а також розрахункові документи та/або банківські виписки.

Відповідач, Державна податкова служба України, не скористався процесуальним правом надати відзив на адміністративний позов у строк, визначений судом. Усі процесуальні документи у справі отримано через систему "Електронний суд".

Інші заяви по суті справи сторони до суду не подавали.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суддя перебував у щорічній основній відпустці з 21.10.2024 по 01.11.2024.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю "АСКАНІЯ-ДЕЛЬТА" зареєстроване як юридична особа за кодом ЄДРПОУ 44020686 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Для ведення господарської діяльності позивач орендує нежитлові приміщення за адресою: м. Харків, вул. Олександра Шпейєра,131, приміщення загальною площею 80 кв.м., згідно з договором оренди №3 від 22.07.2021.

В користуванні підприємства є автомобіль HUNDAY TUCSON та загальний причіп, що підтверджується повідомлення за формою 20-ОПП про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткування або через які проводиться діяльність .

Між позивачем та ТОВ "ЕПІЦЕНТРП К" укладено договорі поставки №66370 від 19.05.2021.

Відповідно до п. 1 Договору сторони домовились про постачання товару Виконавець приймає на себе зобов`язання поставити товар зазначений у договорі покупцю, а замовник (ТОВ «ЕПІЦЕНТР) прийняти та оплатити зазначений товар на умовах визначених цим договором.

На виконання умов договору позивачем поставлено на адресу ТОВ "ЕПІЦЕНТРП К" товари, що підтверджується видатковими накладними: №№26 від 12.05.2023, 28 від 12.05.2023, №30 від 12.05.2023, №31 від 12.05.2023, 76 від 28.08.2023, "92 від 28.08.2023, 91 від 28.08.2023, №80 від 28.08.2023, 85 від 28.08.2023, №77 від 28.08.2023, №87 від 28.08.2023, №78 від 28.08.2023, 89 від 28.08.2023, 81 від 28.08.203, 88 від 28.08.2023, 79 від 28.08.2023.

Позивач зазначає, що доставка товару здійснювалася директором на автомобілі HUNDAY TUCSON.

Реалізована продукція була виготовлена позивачем, у зв`язку з чим здійснено придбання товарів у Приватного підприємства "ДАСК-ЦЕНТР", що підтверджується видатками накладними №25441 від 28.02.2023, №66485 від 04.05.2023, рахунок на оплату №25723 від 28.02.2023, рахунок на оплату №50512 від 14.04.203, платіжна інструкція 04.05.2023, платіжна інструкція №297 від 28.02.2023.

Також позивач придбав товар у Приватного підприємства "Вітромак", що підтверджується видатковими накладними №ВМ-0000056 від 10.04.2023,№ВМ-0000141 від 16.08.2023, №ВМ-0000128 від 27.07.2023, №ВМ-0000141 від 16.08.2023 ,№ВМ-0000128 від 27.07.2023, рахунками фактурами №ВМ 0000053 від 06.04.2023, №ВМ 0000137 від 14.08.203, №Вм0000126 від 25.07.2023, №ВМ 0000137 від 14.08.2023, №ВМ 0000126 від 25.07.2023 платіжними інструкціями №317 від 06.04.2023, №374 від 26.07.2023, №374 від 26.07.2023.

Товариство з обмеженою відповідальністю "АСКАНІЯ-ДЕЛЬТА" придбало товар для виготовлення реалізованої продукції у Товариства з обмеженою відповідальністю "Кронас-Трейд", що підтверджується видатковими накладними №175у від 10.05.2023, №509у від 19.08.2023, № 298у від 12.08.2023, №511у від 30.01.2023, рахунками - фактури №175у від 28.022023, №40у від 03.05.2023, №528у від 30.01.2023, №297у від 14.08.2023, №126у від 07.08.2023, платіжні інструкції №341 від 09.05.2023, №382 від 18.08.2023, №381 віл 16.08.2023, №380 від 12.08.2023.

Оплата за поставлений товар на адресу ТОВ "ЕПЕЦЕНТР К" підтверджується платіжними дорученнями № 122781 від 25.09.2023, №121679 від 18.09.2023, №48190 від 28.08.2023, № 47230 від 21.08.2023, №96500 від 22.05.2023, № від 26.05.2023, №97673 від 29.05.2023, №153923 від 09.10.2023, №147069 від 23.10.2023, №160973 від 30.10.2023.

Товариство з обмеженою відповідальністю "АСКАНІЯ-ДЕЛЬТА" складено податкові накладні№5 від 12.05.2023, №6 від 12.05.2023, №8 від 12.05.2023 - №9 від 12.05.2023, № 16 від 28.08.2023, №18 від 28.08.2023,№20 від 28.08.2023, №21 від 28.08.2023, №25 від 28.08.2023, №26 від 28.08.2023, №27 від 28.08.2023, №28 від 28.08.2023, №29 від 28.08.2023, №30 від 28.08.2023, №31 від 28.08.2023, №32 від 28.08.2023.

Відповідно до квитанцій реєстрацію податкових накладних зупинено, в яких вказано, що відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкових накладних Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Обсяг постачання товару/ послуг 7009, перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/ послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Додатково повідомляємо: показник "D"=5.9260%, "P поточ"=1092. Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З урахуванням повідомлення про необхідність подання додаткових пояснень та/або документів № 10517061/440206686 від 07.02.2024 (щодо ПН №5 від 12.05.2023); №10517063/440206686 від 07.02.2024 (щодо ПН №6 від 12.05.2023); №10517058/440206686 від 07.02.2024 (щодо ПН №9 від 12.05.2023); №10524508/440206686 від 08.02.2024 (щодо ПН №16 від 28.08.2023); №10524681/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №20 від 28.08.2023); №10524520/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №21 від 28.08.2023); №10524951/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №25 від 28.08.2023); №10526049/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №27 від 28.08.2023); №10526182/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №28 від 28.08.2023); №10525910/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №30 від 28.08.2023); №10524518/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №31 від 28.08.2023); №10526454/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №32 від 28.08.2023); №10517065/44020686 від 07.02.2024 (щодо ПН №8 від 12.05.2023); №10524668/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №18 від 28.08.2023); №10524525/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №29 від 28.08.2023); №10524678/44020686 від 08.02.2024 (щодо ПН №26 від 28.08.2023) позивачем направлено до комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області документальне підтвердження реальності здійснення операцій по податкових накладних, реєстрація яких була зупинена.

Рішеннями комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №10552345/44020686 від 14.02.2024 ; №10552344/44020686 від 14.02.2024; №10552343/44020686 від 14.02.2024; №10552342/440206686 від 14.02.2024; №10595356/440206686 від 21.02.2024; №10595355/44020686 від 21.02.2024; №10595361/44020686 від 21.02.2024; №10595358/44020686 від 21.02.2024; №10595360/44020686 від 21.02.2024; №10595359/44020686 від 21.02.2024; №10595357/44020686 від 21.02.2024; №10595365/44020686 від 21.02.2024; №10595363/44020686 від 21.02.2024; №10595364/44020686 від 21.02.2024; №10595362/44020686 від 21.02.2024; №10595354/44020686 від 21.02.2024, відмовлено в реєстрації податкових накладних у зв`язку зненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

За результатами адміністративного оскарження вказане рішення залишено без змін.

Не погоджуючись з прийнятим Рішенням про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Не погоджуючись з прийнятим Рішенням про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

За приписами пункту 74.1 статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики (пункт 74.3 статті 74 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. №1165 затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Відповідно до п.3 Порядку №1165 податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (даті - ознаки безумовної реєстрації):

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, де перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник -посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно виконуються такі умови:

загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень;

значення показника D, розрахованого згідно з цим підпунктом, становить більше 0,05. Показник D розраховується за такою формулою:

D= S/T,

де S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, платником податку та його відокремленими підрозділами;

Т - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування;

значення показника Р є меншим, ніж значення, розраховане за такою формулою:

Р = Рм х1,4,

де Р - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування;

Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування.

Значення показників D та Р відображаються в електронному кабінеті платнику податку;

4) у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом.

Згідно з п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Додатком 2 до Порядку №1165 передбачено Перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку на додану вартість:

1. Обсяг постачання, зазначений платником податку на додану вартість (далі - платник податку) в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр) у поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку.

2. Платник податку здійснює на постійній основі протягом будь-яких чотирьох звітних місяців з останніх шести місяців реєстрацію в Реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування на постачання товарів/послуг за одним і тим самим кодом товару/послуги згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором продукції та послуг.

3. Залишкова вартість основних засобів для платників податку на прибуток підприємств на кінець звітного (податкового) періоду (звітний (податковий) період обирається відповідно до пунктів 137.4 і 137.5 статті 137 Податкового кодексу України для певної групи платників) становить більше 5 млн. гривень та відображена у звітності, за якою граничні строки її подання передують календарному дню розрахунку такого показника, за умови, що з початку попереднього року керівник та засновник не змінювалися.

4. Площа наявних у платника податку у власності (на праві власності/користування) орендованих земельних ділянок становить не менше 200 гектарів включно або орендованих земельних ділянок комунальної та/або державної власності - не менше 0,5 гектара (станом на 1 січня поточного року), що задекларовані до 20 лютого поточного року та за які сплачено суму податкового зобов`язання з плати за землю у строки, передбачені законодавством.

5. Сплачено суму єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування на одного працюючого, що перевищує суму такого єдиного внеску з мінімальної заробітної плати у 2 рази за останні 12 місяців, за умови, що з початку попереднього року керівник та/або засновник платника податку не змінювалися та середньомісячна чисельність працюючих за останні 12 місяців становить не менше п`яти осіб.

6. Загальна сума сплачених у попередньому звітному році сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів, контроль за справлянням яких покладено на ДПС, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, становить більше 10 млн. гривень.

Додатком 3 до Порядку №1165 визначено наступні Критерії ризиковості здійснення операцій:

1. Відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги. зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

2. Відсутність (анулювання, зупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 і 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), стосовно товарів, зазначених платником податку в податковій накладній/розрахунку коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі на дату їх складення.

3. Відсутність на дату складення податкової накладної/розрахунку коригування відомостей (актуального запису) в Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, у яких зазначено товар (пальне) за кодами згідно з УКТЗЕД відповідно до підпункту 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Кодексу.

4. Складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого/такої товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, поданому для реєстрації в Реєстрі, у таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (надається).

5. Перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 p., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 p., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.

6. Складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом.

Згідно з п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п.7 Порядку №1165).

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (п.8 Порядку №1165).

Платник податку отримує розраховані показники позитивної податкової історії через електронний кабінет (п.9 Порядку №1165).

Відповідно до п.10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з п.П Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Як встановлено судом, спірні рішення ґрунтуються на правовій позиції про те, що позивачем не було підтверджено належним чином реальність господарських операцій з контрагентом та не розкрито суть взаємовідносин з підстав ненадання платником податку копій документів зазначених у повідомленнях.

При цьому, як встановлено судом вище, позивачем надсилались до контролюючого органу пояснення з документальним підтвердженням щодо наявності у позивача договірних правовідносин, а також матеріальних та людських ресурсів для виконання умов договорів. Також до суду надано докази оплати за надані послуги.

Окрім того, як слушно зазначено позивачем у відповіді на відзив, у відповідності до п. 1 наказу від 14.10.1997 №363 «Про затвердження Правил перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні» товарно-транспортна документація - це комплект юридичних документів, на підставі яких здійснюють облік, приймання, передавання, перевезення, здавання вантажу та взаємні розрахунки між учасниками транспортного процесу.

Тобто, товарно-транспортна накладна - це єдиний для всіх учасників транспортного процесу юридичний документ, що призначений для списання товарно- матеріальних цінностей, обліку на шляху їх переміщення, оприбуткування, складського, оперативного та бухгалтерського обліку, а також для розрахунків за перевезення вантажу та обліку виконаної роботи.

Підпунктом 11.1 пункту 11 вказаного наказу регламентовано, що основним документом на перевезення вантажів є товарно-транспортна накладна. Таким чином, товарно-транспортна накладна є достатнім підтвердженням щодо навантаження, транспортування, відвантаження товару, його оприбуткування та бухгалтерського обліку тобто достатнім підтвердженням надання транспортної послуги.

Відтак, твердження відповідача про те, що у підприємства відсутні первинні документи, які підтверджують першу подію, спростовуються наданими до суду доказами.

Наявність первинних документів є обов`язковою, але не єдиною достатньою умовою для реєстрації податкових накладних, оскільки виконання зобов`язання за правочином зумовлює складання й інших документів. Формальне складення лише первинного документа не є беззаперечним доказом реальності конкретної господарської операції, якщо контролюючий орган наводить доводи, які ставлять під сумнів її здійснення.

Як встановлено судом, до контролюючого органу надавались документи, що підтверджують надання позивачем послуг з перевезення вантажів, а тому суд дійшов висновку, що спірні рішення Комісії є необґрунтованими, оскільки позивачем надано всі необхідні документи, які засвідчують факт здійснення господарських операцій за податковими накладними, у реєстрації яких відмовлено.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог шляхом скасування спірного рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також в аспекті цього спору важливим є те, що відповідачем ані в квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних, ані в оскаржуваних рішеннях не вказано конкретного переліку документів, що мали бути надані, проте не надані позивачем.

Верховний Суд у справах № 640/11321/20, № 320/3484/21 зазначив, що незважаючи на

те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 Критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

У постанові від 29.06.2022 у справі № 380/5383/21 Верховний Суд прийшов до висновку, що зупинення реєстрації податкових накладних без переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної не надало позивачу можливості надати достатній обсяг підтверджуючих документів.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкових накладних прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків.

Суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежується права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності відповідної операції за наслідками якої складено податкову накладну, яку подано для реєстрації якої в ЄРПН і, хоч і є визначеним у Порядку № 520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу.

У постанові від 03.11.2021 у справі № 360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку № 520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

За загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні датою їх надсилання на реєстрацію суд зазначає таке.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст.8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі Чахал проти Об`єднаного Королівства (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист. Крім того, суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності небезпідставної заяви за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Засіб захисту, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі Афанасьєв проти України від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, ефективний засіб правового захисту у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про те, що належним способом відновлення порушеного права позивача, а також із метою усунення порушень, допущених відповідачем у спірних правовідносинах, є зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.

Також суд керується приписами ч. 4 ст. 245 КАС України, за змістом якої у разі визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, суд може зобов`язати відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Приписами ст.132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч.7 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Представником позивача 01.10.2024 подано до суду заяву про розподіл судових витрат, в якій просить суд стягнути на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у сумі 15000,00 грн..

За частиною третьою статті 132 КАС України до складу витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати, в тому числі і на професійну правничу допомогу.

Відповідно до приписів частин 1-4 статті 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Системний аналіз вищенаведених норм дає підстави для висновку, що на підтвердження надання правової допомоги необхідно долучати, у тому числі, розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися у акті приймання-передачі послуг за договором.

Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Такий висновок сформовано Верховним Судом у постановах від 21.03.18 у справі №815/4300/17, від 11.04.18 у справі №814/698/16, від 18.10.18 у справі №813/4989/17.

Згідно з частиною шостою статті 135 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Виходячи з положень частини 9 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує, чи пов`язані такі витрати з розглядом справи.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року №23-рп/2009, передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Водночас при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг з категорією складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Вказані критерії закріплені у ч. 5 ст. 134 КАС України.

Відповідно до ч. 7 ст. 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Як вбачається з матеріалів справи, 01.07.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" та адвокатом Межовою Ксенією Павлівною укладено Договір № 01/07 про надання правничої допомоги.

Відповідно до акту наданих послуг №27/09 від 27.09.2024 адвокатом надано наступні послуги: надання консультації з вивчення документів - 4 годи, вартість 3000 гривань; аналіз судової практики - 4 годи, вартість 2000, 00 гривень, підготовка документі в обґрунтування правової позиції по справі - 4 годи, вартість 4000,00 гривень, підготовка позовної заяви та івнших процесуальних документів - 4 годи, вартість 6000,00 гривень. Всього вартість наданих послуг складає 15000 гривень.

27 вересня 2024 року адвокатом видано позивачу квитанцію до прибуткового касового ордеру № 10 на суму 15000 гривень.

Суд зазначає, що відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу не є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Змістом пункту 1 частини 3 статті 134, частини 7 статті 139 КАС України розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.

Отже, витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини 3 статті 134 цього Кодексу).

Натомість положеннями пункту 2 частини 3 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України регламентовано порядок компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги (витрати на проїзд, проживання тощо), для розподілу яких необхідною умовою є надання відповідних доказів, які підтверджують здійснення таких витрат.

Висновок про те, що відсутність доказів оплати вартості наданих адвокатом послуг не може виступати самостійною підставою для відмови у стягненні витрат на правничу допомогу сформовано Верховним Судом у постанові від 01 листопада 2022 року у справі № 757/24445/21-ц.

Суд зазначає, що даний спір підпадає під визначення справ незначної складності та розглядався за правилами ст.ст.257-262 КАС України.

Такий спір також не може вважатися складним як і з огляду на наявність численної судової практики, так і того, що обсяг аналізованих адвокатом документів не був надмірним або складним.

З урахуванням того, що позовні вимоги у справі задоволено, оцінивши рівень витрат позивача на правничу допомогу, а також те, що їх сума була не співмірною зі складністю предмета спору та обсягу наданих адвокатом послуг, виходячи із критеріїв розумності та пропорційності оплати послуг адвоката, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Задовольнити адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, а/с 3350, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61045, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ), Державної податкової служби України (пл. Львівська, буд. 8,м. Київ, м. Київ, 04053, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби в Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних: №10552345/44020686 від 14.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №5 від 12.05.2023; №10552344/44020686 від 14.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №6 від 12.05.2023; №10552343/44020686 від 14.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №8 від 12.05.2023; №10552342/440206686 від 14.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №9 від 12.05.2023; №10595356/440206686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №16 від 28.08.2023; №10595355/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №18 від 28.08.2023; №10595361/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №20 від 28.08.2023; №10595358/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №21 від 28.08.2023; №10595360/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №25 від 28.08.2023; №10595359/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №27 від 28.08.2023; №10595357/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №28 від 28.08.2023; №10595365/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №30 від 28.08.2023; №10595363/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №31 від 28.08.2023; №10595364/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №32 від 28.08.2023; №10595362/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №29 від 28.08.2023; №10595354/44020686 від 21.02.2024 про відмову в реєстрації податкової накладної №26 від 28.08.2023.

Зобов`язати Державну податкову службу (пл. Львівська, буд. 8,м. Київ, м.Київ, 04053, ) зареєструвати податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, а/с 3350, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61045, ) №5 від 12.05.2023 року; №6 від 12.05.2023 року; №8 від 12.05.2023; №9 від 12.05.2023; № 16 від 28.08.2023; №18 від 28.08.2023; №20 від 28.08.2023; №21 від 28.08.2023; №25 від 28.08.2023 року; №26 від 28.08.2023 року ; №27 від 28.08.2023; №28 від 28.08.2023; №29 від 28.08.2023; №30 від 28.08.2023 року; №31 від 28.08.2023; №32 від 28.08.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання на реєстрацію.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, а/с 3350, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61045, ) суму судового збору у розмірі 19379 (дев`ятнадцять тисяч триста сімдесят дев`ять) грн 20 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, а/с 3350, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61045, )суму судового збору у розмірі 19379 (дев`ятнадцять тисяч триста сімдесят дев`ять) грн 20 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, а/с 3350, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61045, ) суму витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) грн 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛІТА 2021" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, а/с 3350, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61045, ) суму витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 1500 (одна тисяча п`ятсот) грн 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 04 листопада 2024 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ