Справа № 320/48023/24
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2024-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 листопада 2024 року Київ № 320/48023/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А.,

ознайомившись з матеріалами адміністративної справи

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Державної податкової служби у м. Києві Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії
встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві та Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати запис в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про право власності ОСОБА_1 № НОМЕР_1 від 03.02.2022 15:21:59 державного реєстратора Полянцевою Ольгою Миколаївною, Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) м.Київ (реєстраційний номер об`єкту нерухомості 000);

- визнати протиправним та скасувати запис в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про право власності ОСОБА_1 №4653448 від 27.05.2022 17:00:59 приватного нотаріуса Русанюк Золтан Золтанович, Київський міський нотаріальний округ, м.Київ (реєстраційний номер об`єкту нерухомості 000);

- внести в Єдиний державний реєстр речових прав на нерухоме майно запис про право власності ОСОБА_1 на Об`єкт нерухомого майна: приміщення, група нежитлових приміщень №6,9,77 в літ «В», Об`єкт житлової нерухомості: Ні; Опис об`єкта : Загальна площа (кв.м.) 760,9; Адреса м.Київ, вул. Братиславська, буд.14-Б; Розмір частки: 1 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0);

- внести в Єдиний державний реєстр речових прав на нерухоме майно запис про право власності ОСОБА_1 на Об`єкт нерухомого майна: група нежитлових приміщень в літ (В), Об`єкт житлової нерухомості: Ні; Опис об`єкта : Загальна площа (кв.м.) 214,3; Адреса м.Київ, вул. Братиславська, буд.14-Б; Розмір частки: 1 (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 0;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 20.02.2024 №010-2651-UA0336424 податок на нерухоме майно (нерухомий об`єкт за адресою Україна, Київ, Деснянський район, вул. Братиславська, буд.14-Б) 209,5 кв.м. на суму 21 054,75 грн. за період 2023;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 30.04.2024 №010-2651-UA0336424 податок на нерухоме майно (нерухомий об`єкт за адресою Україна, Київ, Деснянський район, вул. Братиславська, буд.14-Б) 340,9 кв.м. на суму 32 260,45 грн. за період 2023.

За приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною другою статті 171 КАС України передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження в адміністративній справі за цим позовом, суд враховує таке.

За приписами частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті.

У пункті 3 частини першої статті 4 КАС України міститься визначення поняття «адміністративний суд», згідно з яким - це суд, до компетенції якого цим Кодексом віднесено розгляд і вирішення адміністративних справ.

За пунктом 5 частини першої статті 4 КАС України під адміністративним судочинством розуміється діяльність адміністративних судів щодо розгляду і вирішення адміністративних справ у порядку, встановленому цим Кодексом.

Главою 2 розділу І «Загальні положення» КАС України визначено правила віднесення справ до адміністративної юрисдикції, відповідно до яких КАС України розрізняє предметну, інстанційну та територіальну юрисдикції (підсудність).

Відповідно до пунктів 1, 2, 7 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

За правилами пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Велика Палата Верховного Суду в постановах від 29.05.2019 (справа №826/9341/17), від 19.06.2019 (справа №802/385/18-а), від 06.11.2019 (справа №826/3731/18), неодноразово висловлювала правові позиції щодо правил віднесення спорів до адміністративної юрисдикції, які полягають в наступному.

«До компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу (як правило майнового) конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень».

Крім того, у постановах від 29 травня 2019 року у справі №826/9341/17 у від 19 червня 2019 року у справі №802/385/18-а, від 18 вересня 2019 року у справі №810/3711/18, від 12 лютого 2020 року у справі №1840/3241/18 Великою Палатою Верховного Суду висловлено правову позицію стосовно непоширення юрисдикції адміністративних судів на спори, що виникають з подібних правовідносин, а саме правовідносин щодо визнання протиправними та скасування наказів Міністерства юстиції України, які є похідними при вирішенні судом питання щодо правомірності набуття речових прав на нерухоме майно і можуть впливати на майнові права та інтереси цих осіб.

У постанові від 23 травня 2018 року у справі №914/2006/17 Велика Палата Верховного Суду сформувала правовий висновок, відповідно до якого до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого суб`єкта, а останній відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень.

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04 вересня 2018 року у справі №823/2042/16, якщо позивач не був заявником стосовно оскаржуваних ним реєстраційних дій, які були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорюване рішення, здійснено оспорюваний запис.

Спір, що розглядається в частині позовних вимог щодо скасування реєстраційних записів про нерухоме майно, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, вчинивши оскаржувані реєстраційні записи, не мав публічно-правових відносин саме з позивачем.

Виникнення спірних правовідносин у справі, що розглядається, зумовлено незгодою позивача з діями державного реєстратора щодо виконання ухвали від 06.03.2013 про затвердження мирової угоди у цивільній справі №2603/15299/12.

При цьому зі змісту позовних вимог, та з огляду на фактичні обставини справи, вбачається, що спір у цій справі не пов`язаний із захистом прав позивача у сфері саме публічно-правових відносин, оскільки подання цього позову спрямоване на поновлення порушених майнових прав позивача і не пов`язане із захистом прав, свобод чи інтересів у сфері публічно-правових відносин.

Відповідно до частини першої статті 19 Цивільного-процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Перелік адміністративних справ, які підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам, визначено частиною першою статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України. Решта адміністративних справ підсудні окружним адміністративним судам (частина друга статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України).

Об`єднання в одне провадження заявлених позовних вимог до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві та Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), частина яких підсудна місцевому районному суду, як суду першої інстанції, а інша - Київському окружному адміністративному суду, за правилами вказаної статті не передбачено.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі судді Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 18 вересня 2023 року у справі №757/3916/23-а.

За приписами пункту 6 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Відповідно до частини першої статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Водночас згідно з приписами частини п`ятої статті 172 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Отже, зміст наведених норм дає підстави для висновку щодо неможливості об`єднання в одне провадження позовних вимог, які належить розглядати за правилами різної підсудності.

Ураховуючи, що позивач об`єднав в одне провадження кілька вимог, що підсудні різним судам, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення цієї позовної заяви позивачеві на підставі пункту 6 частини четвертої статті 169 КАС України.

Згідно з частиною восьмою статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, а тому не є обмеженням доступу позивача до правосуддя та забезпечує практичну можливість реалізації його права на судовий захист.

Керуючись пункту 6 частини 4 статті 169, статтею 248 КАС України, суддя Київського окружного адміністративного суду

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві та Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення матеріальної шкоди - повернути позивачу.

2. Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позабавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом

3. Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Білоноженко М.А.