Справа № 640/23717/21
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 листопада 2024 року № 640/23717/21

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Парненко В.С.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок службового розслідування, проведеного на підставі Наказу Головного управління Національної поліції у місті Києві №728 від 08 липня 2021 року;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві №901 о/с від 23.07.2021, в частині звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0060018), оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького управління поліції 23 липня 2021 року, зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв?язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77;

- зобов?язати Головне управління Національної поліції у місті Києві поновити ОСОБА_1 (0060018) на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві та зарахувати трудовий стаж з 23 липня 2021 року;

- допустити негайне виконання постанови суду в частині поновлення ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві та зарахувати трудовий стаж з 23 липня 2021 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у місті Києві (, адреса: 01025, м. Київ, вул. Володимирська, 15), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ), середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 23 липня 2021 року і до моменту фактичного поновлення на публічній службі;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у місті Києві (, адреса: 01025, м. Київ, вул. Володимирська, 15), на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ), 50 000 гривень завданої моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що позивач не погоджується з наказом про звільнення, вважає його таким, що порушує його право на працю та соціальні гарантії. Позивач зазначає про порушення проведення дисциплінарного розслідування в частині неповідомлення про розгляд справи та позбавлення можливості подання пояснень. Позивач також вказує, що його не було ознайомлено з наказом про звільнення, відповідей на адвокатські запити стосовно проведеного службового розслідування не надано. Вказано про заподіяння позивачу моральної шкоди незаконними діями відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.10.2021 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 2825-ІХ, Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали цієї справи до Київського окружного адміністративного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду 13.05.2024 позовну заяву передано на розгляд судді Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.05.2024 позовну заяву прийнято до провадженні судді Парненко В.С. та залишено без руху, у зв`язку з відсутністю доказів сплати судового збору.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.08.2024 продовжено подальший розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

В матеріалах справи наявний відзив на позовну заяву, зареєстрований 11.11.2021 Окружним адміністративним судом м. Києва, в якому відповідач позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначено, що 03.06.2021 в ході службового розслідування Позивачу запропоновано надати пояснення щодо факту вчинення дисциплінарного проступку (копія акту додається). Будь-яких клопотань про залучення або витребування доказів у ході службового розслідування Позивач не заявляв, із відповідним рапортом про ознайомлення з висновком та матеріалами службового розслідування не звертався, а отже не скористався своїм правом на захист. У висновку службового розслідування від 11.06.2021, затвердженого начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві, зазначено, що в ході цього розслідування відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування підтвердилися. Поважні причини відсутності Позивача на службі 29.04.2021, 30.04.2021, 25.05.2021, 26.05.2021, 09.06.2021 відсутні. Прогул - це відсутність працівника на роботі без поважних причин більше трьох годин (безперервно або в цілому). Як слідує із цього висновку службового розслідування, під час проведення службового розслідування посадовими особами ГУНП у м. Києві встановлені допущені Позивачем систематичні порушення: пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійного виконання своїх службових обов?язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов?язків, наказів керівництва; пункту 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту в частині дотримання правил внутрішнього розпорядку. Відповідно до вимог частини 6 статті 20 Дисциплінарного Статуту начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві прийнято рішення, зокрема, щодо звільнення Позивача за особисту недисциплінованість та порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України зі служби в поліції. Наказом ГУНП у м. Києві від 23.07.2021 №901 о/с позивача звільнено зі служби. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення. Таким чином, діючим законодавством врегульовано право поліцейського на отримання грошового забезпечення за час вимушеного прогулу внаслідок визнання звільнення зі служби в поліції незаконним. Підставою здійснення такого нарахування є видання керівником органу поліції наказу про поновлення поліцейського на службі. З огляду на викладене, на даний час вимоги позивача стосовно стягнення на його користь грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є передчасними.

22.11.2021 надійшло клопотання представника відповідача про заміну неналежного відповідача, мотивуючи його неправильним зазначенням коду ЄДРПОУ відповідача в ухвалі суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2021 виправлено описку в ухвалі від 06.10.2021 із зазначенням вірного коду ЄДРПОУ відповідача у справі.

20.08.2024 представником відповідача подано відзив, в якому викладено правову позицію, аналогічну заявленій у відзиві від 11.11.2021.

02.10.2024 судом зареєстровано клопотання позивача про надання додаткових доказів.

Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до наявної в матеріалах справи копії послужного списку ОСОБА_1 , позивач з 28.09.2007 по 06.11.2015 проходив службу в органах Міністерства внутрішніх справ (міліції), а з 07.11.2015 по 23.07.2021 проходив службу в поліції.

20.04.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 складено рапорт про те, що 29.04.2021 ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці з 12:00 до 18:00, про місце перебування не повідомив, на телефонні дзвінки не відповідав.

29.04.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 , першим заступником начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_3 , начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олександром П`ятниківським складено акт про невихід на службу ОСОБА_1 з 12:00 до 18:00.

30.04.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 складено рапорт про те, що 30.04.2021 ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці, про причини неявки на службу не повідомив, на телефонні дзвінки не відповідав.

30.04.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 , першим заступником начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_3 , начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олександром П`ятниківським складено акт про невихід на службу ОСОБА_1 30.04.2021.

11.05.2021 начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_4 видано наказ №32 «Про проведення службового розслідування» через відсутність ОСОБА_1 на службі 29.04.2021 з 12:00 до 18:00 та 30.04.2021 цілий день.

25.05.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 складено рапорт про те, що 25.05.2021 ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці, про причини неявки на службу не повідомив, на телефонні дзвінки не відповідав.

25.05.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 , першим заступником начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_3 , начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_4 складено акт про невихід на службу ОСОБА_1 25.05.2021.

26.05.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 складено рапорт про те, що 26.05.2021 ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці, про причини неявки на службу не повідомив, на телефонні дзвінки не відповідав.

26.05.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 , першим заступником начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_3 , начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_4 складено акт про невихід на службу ОСОБА_1 26.05.2021.

09.06.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 складено рапорт про те, що 09.06.2021 ОСОБА_1 був відсутній на робочому місці, про причини неявки на службу не повідомив, на телефонні дзвінки не відповідав.

09.06.2021 начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 , першим заступником начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олегом Тимошенко, начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олександром П`ятниківським складено акт про невихід на службу ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В матеріалах службового розслідування наявний акт про відмову надати пояснення, датований 03.06.2021, про те, що ОСОБА_1 запропоновано надати пояснення, однак позивач відмовився від надання.

11.06.2021 заступником начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві направлено до начальника ДУ «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по місту Києву» лист з проханням повідомити чи звертався ОСОБА_1 у підпорядкований заклад 29.04.2021, 30.04.2021, 25.05.2021, 26.05.2021, 09.06.2021 для отримання листа непрацездатності.

11.06.2021 начальником ДУ «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по місту Києву» складено лист №33/31611 про те, що старший лейтенант ОСОБА_1 у зазначені дати за медичною допомогою до ТМО не звертався, довідку про непрацездатність не отримував.

11.06.2021 начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_4 затверджено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , яким за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у відсутності на службі без поважних причин 29.04.2021, 30.04.2021, 25.05.2021, 26.05.2021, 09.06.2021, у порушення вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушено клопотання перед начальником ГУНП у м. Києві про застосування дисциплінарного стягнення до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції.

08.07.2021 заступником Голови начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві генералом поліції третього ранку ОСОБА_5 видано наказ №728 «Про застосування дисциплінарного стягнення до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 », яким за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у відсутності на службі без поважних причин 29.04.2021, 30.04.2021, 25.05.2021, 26.05.2021, 09.06.2021, що призвело до порушення вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

15.07.2021 заступником начальника відділу кадрового забезпечення Дарницького управління поліції УП ГУНП у м. Києві майором поліції ОСОБА_6 , начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 , першим заступником начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олегом Тимошенко складено акт про відмову ОСОБА_1 від ознайомлення з наказом №728 від 08.07.2021.

23.07.2021 т.в.о. начальника ГУНП у м. Києві полковником поліції Віктором Нечитайло видано наказ №901 о/с «Щодо особового складу», яким відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві, 23.07.2021, встановивши щомісячну премію за липень 2021 року в розмірі 0 відсотків.

Не погоджуючись з прийнятими наказами про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Перевіряючи правомірність оскаржуваних позивачем наказів про звільнення зі служби за притягнення до дисциплінарної відповідальності, суд виходить з того, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Статтею 64 Закону України «Про Національну поліцію» визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Водночас, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони

При цьому, пунктом 6 та 10 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає дві самостійні підстави для звільнення зі служби в поліції: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України та у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Як встановлено судом, 11.06.2021 начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_4 затверджено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , яким за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у відсутності на службі без поважних причин 29.04.2021, 30.04.2021, 25.05.2021, 26.05.2021, 09.06.2021, у порушення вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушено клопотання перед начальником ГУНП у м. Києві про застосування дисциплінарного стягнення до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції.

Отже, для встановлення правомірності звільнення позивача зі служби в поліції, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, що є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Позивача було звільнено зі служби за відсутність на службі без поважних причин 29.04.2021, 30.04.2021, 25.05.2021, 26.05.2021, 09.06.2021.

Стосовно кожного дня відсутності позивача на службі, судом з`ясовано, що 09.06.2021 позивач був відсутній на робочому місці з причин тимчасового звільнення від роботи по догляду за хворою дитиною, що підтверджується довідкою №45 амбулаторії загальної практики і сімейної медицини №1 м. Бориспіль з період звільнення від роботи з 09.06.2021 по 14.06.2021 та зазначенням дати «приступити до роботи» - 15.06.2021.

Таким чином, судом встановлено, що позивач був відсутність на робочому місці 09.06.2021 з поважних причин - звільнення від роботи по догляду за хворою дитиною.

Стосовно відсутності на робочому місці 25.05.2021 та 26.05.2021, судом з`ясовано, що 25.05.2021 ОСОБА_1 був включений в графік чергувань особового складу Дарницького УП ГУНП у м. Києві на травень 2021 року, затвердженого начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції ОСОБА_4 .

Позивач стверджує, що саме 25.05.2021 він перебував на чергуванні у складі СОГ-3, а 26.05.2021 перебував на відпочинку.

Проте, суд звертає увагу на формулювання акту про невихід на службу ОСОБА_1 25.05.2021, а саме «був відсутність на службі, не заступив на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи. Крім того був відсутній у своєму службовому кабінеті та в адміністративній будівлі».

Таким чином, актом від 25.05.2021, складеним начальником відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького УП ГУНП у м. Києві підполковником поліції ОСОБА_2 , першим заступником начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олегом Тимошенко, начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олександром П`ятниківським встановлено невихід на службу ОСОБА_1 25.05.2021, як на робоче місце, так і на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи.

Суд зазначає, що один лише факт включення позивача на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи не є підтвердженням фактичного перебування позивача на чергуванні 25.05.2021, і як наслідок, наявності у позивача права на відпочинок після добового чергування 26.05.2021.

Позивачем не надано до суду журналів виходу на чергування або інших документів на підтвердження фактичного перебування на добовому чергуванні, не надано пояснень свідків, з якими позивач перебував на добовому чергуванні тощо.

Відтак, лише один графік чергувань особового складу Дарницького УП ГУНП у м. Києві на травень 2021 року, затверджений начальником Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олександром П`ятниківським, не підтверджує фактичне перебування позивача на чергуванні у складі СОГ-3 25.05.2021.

Отже, судом не встановлено жодної поважної причини відсутності позивача на робочому місці 25.05.2021 та 26.05.2021.

Отже, висновки службового розслідування щодо відсутності без поважної причини ОСОБА_1 на робочому місці 25.05.2021 та 26.05.2021 в цій частині підтверджені судом.

Стосовно відсутності позивача на робочому місці з 12:00 29.04.2021 та 30.04.2021 повний робочий день, позивач зазначає в своїх поясненнях, що як оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділу поліції №2, також є підлеглим начальнику відділу кримінального поліції Дарницького РУ (вул. О. Кошиця 3А). О 9 годині 29.04.2021 разом з старшим оперуповноваженим ОСОБА_7 , в Дарницькому Управлінні НП, а не в відділі поліції №2, отримали окреме доручення від начальника відділу кримінальної поліції по встановленню, затриманню та доставки підозрюваного в скоєні злочину. Разом з ОСОБА_7 було проведено оперативні заходи, протягом доби з 29.04.2021 по 30.04.2021 підозрюваного було встановлено, належним чином документально оформлено. Біля 8 години 30.04.2021, після доповіді про виконану роботу, начальник відділу кримінальної поліції подякував і дозволив йти до дому відпочивати.

На підтвердження зазначеного, позивач надав пояснення ОСОБА_8 , проте суду не надано витяг з Єдиного реєстру досудового розслідування, не надано доручення від начальнику відділу кримінального поліції Дарницького РУ (вул. О. Кошиця 3А).

Факт повідомлення безпосереднього керівництва - начальника Дарницького УП ГУНП у м. Києві полковником поліції Олександра П`ятниківського жодним чином не підтверджено позивачем, про повідомлення безпосереднього керівництва про залишення робочого місця, також, не зазначається і в поясненнях ОСОБА_8 .

Отже, судом не встановлено жодної поважної причини відсутності позивача на робочому місці з 12:00 29.04.2021 та 30.04.2021 повний робочий день.

Отже, висновки службового розслідування щодо відсутності без поважної причини ОСОБА_1 на робочому місці з 12:00 29.04.2021 та 30.04.2021 повний робочий день в цій частині підтверджені судом.

Згідно з частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закон України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; (п. 1 ч. 3 зазначеної статті); безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону (п. 4 ч. 3 зазначеної статті); вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника (п. 5 ч. 3 зазначеної статті); сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені попущення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (п. 13 ч. 3 зазначеної статті); під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння і п. 14 ч. 3 зазначеної статті).

З огляду на викладені норми, судом встановлено, що до поліцейських встановлюються імперативні вимоги дотримання службової дисципліни.

Частиною 1 ст. 91 Закону №580-VIII визначено, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.

Згідно 2 ст. 91 Закону №580-VІІІ, розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Згідно 3 ст. 91 Закону №580-VІІІ, для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

Згідно 4 ст. 91 Закону №580-VІІІ, вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (пункт 1 частини першої).

Наказом Міністерства внутрішні справ України від 09.11.2016 №1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських», зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських, згідно пункту 3 розділу IV яких за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Отже, обов`язок дотримання норм професійної етики покладається на позивача і в неробочий час.

Згідно з статтею 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Отже, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, перед накладенням дисциплінарного стягнення, з метою з`ясування всіх обставин вчинення такого проступку, наявності вини, керівник призначає службове розслідування, про що видає наказ.

При цьому, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Складові цього поняття тісно пов`язані з морально-етичними нормами.

Отже, вчинки, що дискредитують працівників поліції та власне органи Національної поліції, пов`язані насамперед з низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Тому під вчинками, що підривають авторитет працівника Національної поліції, розуміються протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника , що мають бути доведені у визначеному порядку.

Пунктом 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейському зокрема заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Згідно з частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закон України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; (п. 1 ч. 3 зазначеної статті); безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону (п. 4 ч. 3 зазначеної статті); вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника (п. 5 ч. 3 зазначеної статті); сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені попущення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції (п. 13 ч. 3 зазначеної статті); під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння і п. 14 ч. 3 зазначеної статті).

У контексті викладеного суд зазначає, що позивачем за наведених обставин вчинені дії, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, підривають довіру до нього, як до носія влади, що безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського.

Суд вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання службової дисципліни поліцейським у вигляді залишення місця несення служби без поважних причин та повідомлення керівництва.

Діяльність поліцейського має відповідати не тільки положенням Конституції і чинного законодавства, а й моральним принципам і нормам. При цьому етичний кодекс, яким поліцейські повинні керуватися, не просто спирається на загальноприйняту мораль, а й конкретизує її вимоги відповідно до специфіки службової діяльності, неординарних обов`язків і повноважень, що покладаються на них. Поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 року у справі №804/8515/17.

З урахуванням правової позиції, викладеної у постанові колегії суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України від 11.03.2014 у справі №21-13а14, суд при розгляді кожної справи про застосовування дисциплінарних стягнень повинен враховувати фактичні обставини, що мали місце і передували звільненню особи. За наявності підстав для звільнення в порядку дисциплінарного стягнення та з урахуванням інших даних про особу така особа може бути звільнена.

Водночас, обставини та факти вчинення дисциплінарного проступку мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Судом не встановлено порушення норм законодавства, порядку та процедури під час проведення службового розслідування.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення чи у зв`язку із складанням протоколу про адміністративні правопорушення.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 року у справі №804/8515/17.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція викладена й у постановах Верховного Суду: від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 26.01.2021 № 2140/1342/18.

Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення останнім дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника поліції та принижують авторитет органів Національної поліції України.

Судом підтверджено під час розгляду справи вчинення позивачем дій, що дискредитують працівника поліції.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що оскаржувані накази Головного управління Національної поліції у місті Києві №728 від 08 липня 2021 року та №901 о/с від 23.07.2021 є такими, що прийняті у межах, спосіб та порядок, що визначені чинним законодавством, у зв`язку з чим підстави для їх скасування відсутні.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді, стягнення середнього заробітку, стягнення додаткової винагороди є похідними від вимоги про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача із займаної посади, відтак підстави для задоволення таких позовних вимог відсутні.

Як наслідок, відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди за відсутності встановлення протиправних дій відповідача щодо позивача.

Згідно частин першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Зважаючи на відмову у задоволенні позову, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 132, 139, 246, 297 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції у м. Києві (вул. Володимирська 15, м. Київ, 01025, ) про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.