Справа № 260/3953/24
Суддя: Гебеш С.А.
Дата ухвалення: 2024-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

31 жовтня 2024 рокум. Ужгород№ 260/3953/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гебеш С.А.

при секретарі судових засідань - Романець Е.М.;

та осіб, які беруть участь у справі:

позивач - не з`явився;

представник відповідача 1 - не з`явився;

представник відповідача 2 - ОСОБА_2.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частина НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Військової частини № НОМЕР_1 , Військової частини № НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 18.06.2024 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 20.08.2024 року.

Вказана ухвала суду про відкриття провадження направлена судом на поштову адресу позивача, яка вказана ним особисто у позовній заяві, однак конверт 22.07.2024 року повернуто на адресу суду відповідно до довідки Ф.20 "за закінченням зберігання" (а.с. 112).

03.07.2024 року Військова частина НОМЕР_2 подала до суду відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що позивач проти позову заперечує та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог та заявлено клопотання про залишення без руху позовної заяви, оскільки позивачем пропущено строк звернення до суду.

09.07.2024 року Військовою частиною НОМЕР_1 подано клопотання про залучення співвідповідача, а саме військову частину НОМЕР_3 .

20.08.2024 року учасники судового процесу у судове засідання не з`явилися,у зв`язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 10.09.2024 року на 15:00 год.

Повістка про виклик до суду направлена позивачу на електронну адресу позивача, яка вказана ним особисто у позовній заяві - ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 123) та направлена засобами поштового зв`язку на адресу позивача, яка ним зазначена у позовній заяві із повідомленням про вручення поштового відправлення.

10.09.2024 року засідання по даній справі не відбулося, у зв`язку із перебуванням головуючим суддею в нарадчій кімнаті по розгляду іншої справи (а.с. 124), у зв`язку з чим засідання відкладено на 04.10.2024 року на 10:00 год.

Повістка про виклик до суду направлена позивачу засобами поштового зв`язку на адресу позивача, яка ним зазначена у позовній заяві із повідомленням про вручення поштового відправлення, однак така повернута на адресу суду відповідно до довідки Ф.20 "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 157).

У зв`язку із першою неявкою позивача у судове засідання 04.10.2024 року таке відкладено на 31.10.2024 року на 10:00 год.

Повістка про виклик до суду направлена позивачу на електронну адресу позивача, яка вказана ним особисто у позовній заяві - ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 156) та направлена засобами поштового зв`язку на адресу позивача, яка ним зазначена у позовній заяві із повідомленням про вручення поштового відправлення.

Однак поштове відправлення повернуто у зв`язку із "невдалою спробую відправлення (а.с. 158).

Будучи повідомленим про день, час та місце судового розгляду справи, позивач у судове засідання 31.10.2024 року повторно не з`явився.

Таким чином, суд констатує, що позивач не з`явився у судове засідання 04.10.2024 року та повторно 31.10.2024 року.

Представник відповідача 2 у судовому засіданні проти позову заперечив, з мотивів наведених у відзиві на позовну заяву.

Разом з тим, суд розглянувши питання щодо повторної неявки позивача у судове засідання, керуючись приписами КАС України, приходить до наступного висновку.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 2 КАС України.

Згідно з ч.1 ст.181 КАС України підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 розділу II цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до приписів п. 3 ч. 5 ст. 44 КАС України, учасники справи, зокрема, зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Аналогічна норма міститься у статті 45 КАС України, а саме, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

За матеріалами справи судом встановлено, що у судове засідання, призначене на 04.10.2024 року та 31.10.2024 року позивач не прибув. Про дату, час та місце судового засідання був повідомленим належним чином, про що свідчить наявні в матеріалах справи поштові повідомлення та електронні листи про надіслання повісток на електронну адресу, вказану ним у позовній заяві.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено правове регулювання наслідків неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, які спрямовані на забезпечення прав щодо участі у судовому розгляді осіб, які беруть участь у справі, у разі їх неприбуття з об`єктивних причин.

З метою дисциплінування та виключення випадків умисного затягування розгляду справи стаття встановлює негативні для учасників судового розгляду наслідки у разі неприбуття у судове засідання через безвідповідальне ставлення до справи.

Згідно пункту 4 частини 1 статті 205 вказаного Кодексу, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини 5 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Отже, у даному випадку позивач, який належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання не прибув два рази, не надавши заяву про розгляд справи без його участі та не повідомивши суд про причини неявки.

Варто також зазначити, що Європейський суд з прав людини, практика якого в силу вимог статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є обов`язковою до застосування, у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що "право на суд" та "право на доступ до суду" не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише таким способом та до такої міри, що не порушують зміст цих прав (пункт 59 рішення «Де Жуфр де ла Прадель проти Франції», пункт 28 рішення «Станєв проти Болгарії»). Тобто, реалізація права на суд однією зі сторін спору має відбуватись таким чином, щоб не порушувати права іншої сторони".

З огляду на викладене, можна зробити висновок, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Крім викладеного суд також враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 18.12.2019 року по справі №9901/949/18.

«В аспекті наведеного суд першої інстанції зазначив, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Беручи до уваги наведені обставини про належне та своєчасне повідомлення судом позивача про призначення судового засідання як на 04.10.2024 року, так і на 31.10.2024 року, повторне після відкладення розгляду справи неприбуття його в судове засідання без повідомлення поважних причин неявки, неподання заяв про розгляд справи за його відсутності, а також з огляду на те, що відповідачі на розгляді справи по суті не наполягали та взагалі відповідачем НОМЕР_2 заявлено клопотання про залишення позовної заяви без руху, у зв`язку із пропуском строку звернення до суду, а відповідачем 1 клопотання про залучення співвідповідача, вирішення яких без позивача є неможливим, суд приходить до переконання про залишення даної позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, суд вказує на те, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Відтак, правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і залишити її без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не зреагував на подані відповідачами клопотання, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідачі щодо нього чинили протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою незацікавленість до вирішення спору.

Згідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд роз`яснює позивачеві, що останній не позбавлений права повторного звернення до суду з зазначеним позовом з огляду на положення ч. 4 ст. 240 КАС України.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 121, 122, 205, 229, 240, 248, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини № НОМЕР_1 , Військової частини № НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Копію ухвали направити (надати) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення за формою і змістом, передбаченими ст. 296 КАС України.

Повний тексту хвали виготовлено та підписано 04.11.2024 року.

СуддяС.А. Гебеш