Справа № 320/18880/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2024 року Справа № 320/18880/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської обласної ради про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Київської обласної ради, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення сімнадцятої позачергової сесії Київської обласної ради VIII скликання від 08.05.2023 № 539-17-VIII "Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік";

- визнати протиправним та скасувати рішення сімнадцятої позачергової сесії Київської обласної ради VIII скликання від 08.05.2023 №541-17-VIII "Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання";

- поновити ОСОБА_1 на посаді голови Київської обласної ради VIII скликання з 10 травня 2023 року;

- стягнути з Київської обласної ради на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10 травня 2023 року по дату прийняття рішення по справі з відрахуванням обов`язкових платежів;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді голови Київської обласної ради VIII скликання з 10 травня 2023 року та стягнення з Київської обласної ради заробітку за час вимушеного прогулу з відрахуванням обов`язкових платежів.

Позиції сторін

В обґрунтування позову ОСОБА_1 вказує, що на Президії Київської обласної ради, яка відбулась 21 березня 2023 року було виключено з проєкту порядку денного чергової сесії питання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік». На підставі цього, на черговій шістнадцятій сесії Київської обласної ради VIII скликання, яка відбулась 21 березня 2023 року питання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» не розглядалося.

Позивач також зазначає, що пізніше до виконавчого апарату Київської обласної ради надійшла пропозиція депутатів Київської обласної ради VIII скликання від 24.04.2023 року № б/н (вх. КОР від 24.04.2023 № 08-04/Ко-346) щодо заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік та про звільнення голови Київської обласної ради VIII скликання.

Крім того в позовній заяві вказується, що повноваження голови обласної ради чітко передбачені ч. 6 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування та ч.6 ст. 29 Регламенту Київської обласної ради VIII скликання, а також розподілом обов?язків між головою, першим заступником голови ради, заступником голови ради та керуючим справами виконавчого апарату Київської обласної ради, затвердженого розпорядженням голови Київської обласної ради від 28.05.2021 № 242, де не зазначено повноважень голови ради, вказаних у пропозиції.

Позивач також зазначає, що службовою запискою № C3-521 від 26.04.2023 року депутатів було повідомлено про відкликання поданого звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік та проєкту рішення про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік для доопрацювання. Зокрема, вказаним листом виконавчому апарату Київської обласної ради надане доручення повернути звіт голови Київської обласної ради за 2022 рік та проєкт рішення про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік для доопрацювання голові Київської обласної ради.

Крім того, ОСОБА_1 зауважує, що з 26.04.2023 року звіт голови Київської обласної ради за 2022 рік та проєкт рішення про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік знаходиться на доопрацюванні у позивача.

Позивач вважає, що повторна пропозиція депутатів Київської обласної ради VIII скликання від 27.04.2023 року № б/н (вх. КОР від 27.04.2023 № 08-04/Ko-363), в якій малась вимога до голови Київської обласної ради подати звіт за 2022 рік та його озвучити на наступній сесії ради, але не пізніше 08.05.2023 року з можливістю задавати депутатам питання, є такою, що не подана, у розумінні ч. 3 ст. 11 Регламенту Київської обласної ради, оскільки письмової відповіді на заперечення позивача № 08-04/363-74 від 01.05.2023 не надходила у встановлені в цій частині терміни.

Разом з тим, позивачем зауважено, що, відповідно до пункту 17 частини 6 статті 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» голова обласної ради, звітує перед радою про свою діяльність не менше одного разу на рік, у тому числі про виконання Закону України "Про доступ до публічної інформації", здійснення державної регуляторної політики відповідно виконавчим апаратом районної, обласної ради, районної у місті ради, а на вимогу не менш як третини депутатів - у визначений радою термін.

Стосовно неправомірності прийнято рішення № 539-17-VIII від 08.05.2023 року «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» позивач вказує про його неправомірність через відсутність звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік та пропозиції депутатів.

Крім того, позивач зауважує, що йому взагалі невідомо який саме звіт голови Київської обласної ради за 2022 рік було розглянуто на позачерговій сімнадцятій сесії Київської обласної ради VIII скликання 08.05.2023 року, якщо звіт було відкликано і він знаходився на доопрацюванні, і у виконавчому апараті Київської обласної ради був відсутній. Водночас, позивачу взагалі не зрозуміло де і який звіт було оприлюднено і яким чином він надавався депутатам на ознайомлення перед прийняттям рішення, якщо його взагалі ним не було повторно подано, тим самим, на думку позивача, Київською обласною радою грубо порушені вимоги ст. 13 Регламенту ради.

Оскільки голова Київської обласної ради організовує роботу ради та її виконавчого апарату, то позивачу незрозуміло, як роботу виконавчого апарату визнано задовільною а звіт голови ради, яка організовує роботу виконавчого апарату визнано незадовільним.

Таким чином, на думку позивача, рішення Київської обласної ради № 539-17-VIII від 08.05.2023 року «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» є абсурдним, незаконним та прийнятим із порушеною процедурою та перевищенням наданих органу самоврядування повноважень.

Стосовно рішення Київської обласної ради VII скликання № 541-17-VIII від 08.05.2023 року «Про звільнення та достроково припинення повноважень Голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_1 » позивач вказує, що воно прийняте з порушенням критеріїв правової (справедливої) процедури, як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).

В позовній заяві зазначається, що прийняття рішення Київської обласної ради VIII скликання № 539-17-VIII від 08.05.2023 року про визнання звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік незадовільним послугувало підставою для прийняття рішення Київської обласної ради VIII скликання № 541-17-VIII від 08.05.2023 року про звільнення та достроково припинення повноважень Голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_1 , зокрема, самі депутати виклали саме цю підставу звільнення голови Київської обласної ради в своїй пропозиції від 24.04.2023 року № б/н (вх. КОР від 24.04.2023 № 08-04/Ко-346).

На думку позивача, надання обласній раді повноважень на дострокове припинення повноважень голови обласної ради не означає, що реалізація цього права нічим не обмежена, а тому прийняття рішення про дострокове припинення повноважень голови обласної ради є крайнім заходом реагування на його діяльність і для того, щоб виносити на голосування і приймати таке рішення мають бути вагомі причини (мотиви) і об?єктивні обставини, які в сукупності вказували на те, що подальше перебування голови обласної ради як головної посадової особи є неможливим (недоцільним) та/або таким, що негативно позначається на діяльності органу місцевого самоврядування. Ці ж мотиви і обставини мають міститися у рішенні органу місцевого самоврядування, зі змісту якого було б зрозуміло, що саме спонукало до його прийняття.

Крім того, позивач зазначає, що порушена процедура звільнення голови Київської обласної ради, оскільки сесія з цього питання не відбулась і рішенням ради подання про звільнення голови Київської обласної ради ОСОБА_2 не передавалося на відповідні комісії, чим грубо порушена процедура відповідно до норм Регламенту Київської обласної ради.

Стосовно позовних вимог щодо поновлення на посаді голови Київської обласної ради позивач зазначає, що, згідно з частиною першою статті 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв?язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Оскільки днем звільнення позивача з посади голови обласної ради є 09.05.2023, то, на думку позивача, її слід поновити на посаді голови Київської обласної ради з 10.05.2023.

Стосовно питання стягнення з Київської обласної ради на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 10.05.2023 по день винесення рішення про поновлення ОСОБА_1 на роботі, позивач вказує, що останніми двома календарними місяцями роботи позивача є березень 2023 року та квітень 2023 року. В березні 2023 року отримано заробітну плату в сумі 62062,59 грн і відпрацьовано 18 робочих днів. В квітні отримано заробітну плату на суму 79332,20 грн і відпрацьовано 20 робочих днів.

Таким чином, оскільки середньоденна заробітна плата складає 3720,12 грн, то, на думку позивача, стягненню з Київської обласної ради підлягає середній заробіток (3720,91 х днів за час вимушеного прогулу) з 10.05.2023 по дату винесення рішення по справі з відповідним відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

Відповідач проти позову заперечує з наступних підстав.

Стосовно рішення Київської обласної ради VI скликання № 539-17-VIII від 08.05.2023 «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» відповідач зазначає, що, згідно з частиною десятою статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про державну допомогу суб?єктам господарювання».

Таким чином, на думку відповідача, вимоги Регламенту щодо оприлюднення проєктів рішень Київської обласної ради на час дії воєнного стану не застосовуються.

Крім того, відповідач зазначає, що до юридичного управління виконавчого апарату Київської обласної ради надійшов службовою запискою керуючого справами виконавчого апарату Київської обласної ради від 21.02.2023 № C3 - 202 проєкт рішення Київської обласної ради «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік», в той же час, юридичним висновком (Bx. № від 07.03.2023 Юв-261) вказаний проєкт рішення передано на розгляд профільних комісій.

Разом з тим, як зазначає відповідач, 17 березня 2023 року постійною комісією Київської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, законності, правопорядку, взаємодії з правоохоронними органами та запобіганню корупції розглянуто проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» та вирішено:

- Підтримати проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік».

- Рекомендувати голові Київської обласної ради включити проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» в проєкт порядку денного сесії обласної ради.

- Рекомендувати сесії Київської обласної ради розглянути та затвердити проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік».

Таким чином, проєкт рішення «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» було включено до порядку денного чергової шістнадцятої сесії Київської обласної ради VIII скликання. Проте, як зазначає відповідач, на Президії Київської обласної ради, яка відбулась 21 березня 2023 року було виключено з проєкту порядку денного чергової сесії питання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік», у зв?язку з лікарняним голови Київської обласної ради.

Відповідач вказує, що постійною комісією Київської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, законності, правопорядку, взаємодії з правоохоронними органами та запобіганню корупції на засіданні, яке відбулось 01.05.2023 розглядалося питання щодо заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік.

Таким чином, на думку відповідача, оскільки звіт голови Київської обласної ради вже розглядався постійною комісією Київської обласної ради, то депутатському корпусу Київської обласної ради було рекомендовано постійною комісією Київської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, законності, правопорядку, взаємодії з правоохоронними органами та запобіганню корупції розглянути проєкт рішення Київської обласної ради «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» на засіданні позачергової сесії, яка відбулася 08 травня 2023 року.

Щодо рішення Київської обласної ради VIII скликання № 541-17-VII від 08.05.2023 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання» відповідач вказує, що посада голови ради є виборною посадою, призначення та звільнення з цієї посади відбувається виключно на підставі рішення відповідної ради.

Також відповідач зазначає, що повноваження голови обласної ради можуть бути припинені достроково за рішенням відповідної ради шляхом таємного голосування.

Крім того, відповідач на обґрунтування своєї позиції посилається на положення статті 20 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», відповідно якої служба в органах місцевого самоврядування припиняється на підставі і в порядку визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

На думку відповідача, зазначене вище повністю кореспондується зі ст. 20 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», відповідно до якої служба в органах місцевого самоврядування припиняється на підставі і в порядку визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» і наявність у даних спірних правовідносинах інших підстав, а саме: порушення посадовою особою місцевого самоврядування Присяги, передбаченої статтею 11 цього Закону, порушення умов реалізації права на службу в органах місцевого самоврядування, виявлення або виникнення обставин, що перешкоджають перебуванню на службі, чи недотримання вимог, пов`язаних із проходженням служби в органах місцевого самоврядування стаття 55 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні» не визначає.

Таким чином, при прийнятті оскаржуваного рішення Київської обласної ради VIII скликання № 541-17-VIII від 08.05.2023 «Про звільнення ОСОБА_2 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання», Київська обласна рада керувалася приписами ч. 4 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідач зауважує, що прийняття рішення про звільнення голови ради відноситься до виключних повноважень саме ради. Рішення ради про звільнення голови ради може бути предметом судового оскарження, проте лише в частині дотримання визначеної законодавством процедури його прийняття. Суд не може здійснювати власну оцінку роботи голови ради, а також не може будь-яким чином переоцінювати позицію депутатів ради, які висловились за таке припинення повноважень.

Крім того, відповідач зазначає, що до Київської обласної ради надійшло звернення 19 депутатів Київської обласної ради від 24.03.2023 (вх. КОР № 08-04/Ко-344 від 24.04.2023) щодо включення до порядку денного найближчої сесії питання звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання.

Відповідач вказує, що на підставі звернення 35 депутатів Київської обласної ради від 24.04.2023 (вх. КОР № 08-04/Ко-346 від 24.04.2023) щодо заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік та звільнення голови Київської обласної ради ОСОБА_1 була скликана позачергова сімнадцята сесія Київської обласної ради VIII скликання (розпорядження голови Київської обласної ради від 26.04.2023 № 233).

У відзиві на позовну заяву зазначено, що 08.05.2023 на пленарному засіданні позачергової сімнадцятої сесії Київської обласної ради VIII скликання було проведено процедуру таємного голосування, головою лічильної комісії ОСОБА_3 оголошено результати таємного голосування.

Відповідач вказує, що, відповідно до протоколу Лічильної комісії за результатами підрахунку голосів, наданих за звільнення з посади голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_4 , - «За» - 67, «Проти» - 2.

Таким чином, за прийняття рішення про звільнення з посади голови Київської обласної ради VІIІ скликання ОСОБА_2 проголосували 67 депутатів з 83 від загального складу, що, на думку відповідача, відповідає положенням ч. 4 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

З огляду на те, що більш ніж 2/3 від загального складу депутатів ради у визначений законом спосіб висловились про неналежне виконання своїх зобов`язань позивачем, то прийняття депутатами рішення про звільнення позивача є, як зазначає відповідач, цілком обґрунтованим, оскільки продовження виконання своїх обов`язків голови обласної ради, якого не підтримує більшість депутатського корпусу суперечитиме засадам місцевого самоврядування, які відповідно до статті 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ґрунтуються на принципі виборності як представницьких органів - обласних рад.

На думку відповідача, проведення засідання сесії ради було вчинено з дотриманням, зокрема, принципу колегіальності, який є одним із основних принципів місцевого самоврядування в Україні та означає таку організацію і діяльність відповідного колективного органу, коли до його складу входить відповідне число осіб, обраних персонально у встановленому законом порядку, а питання, що належить до компетенції колегіального органу, вирішують більшістю голосів на засадах колективного, вільного та ділового обговорення.

Таким чином, відповідач стверджує, що рішення Київської обласної ради VIII скликання № 541-17- VIII від 08.05.2023 «Про звільнення ОСОБА_2 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання» прийнято на підставі, у межах та у спосіб, що передбачені Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Щодо підстав звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання відповідач зазначає, що підставою прийняття рішення Київської обласної ради від 08.05.2023 № 541-17-VIII «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання» послугувало не виправдання довіри депутатів Київської обласної ради, про що вказано в преамбулі оскаржуваного рішення, а не рішення Київської обласної ради VIII скликання № 539-17-VIII від 08.05.2023 «Про визнання звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік незадовільним», як стверджує позивач.

Відповідач зауважує, що за прийняття рішення про висловлення недовіри проголосувало 67 депутатів, що є більше, ніж 2/3 депутатів від загального складу ради.

Крім того, відповідач зазначає, що Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» не передбачено, що в рішенні при припинення повноважень голови ради має бути обов`язково зазначені всі конкретні факти, які підтверджують вчинення порушень головою у разі дострокового припинення його повноважень, в рішенні такого роду фіксується результат обговорення питання депутатами та їх голосування з цього приводу. Приймаючи оскаржуване рішення, рада як орган місцевого самоврядування, за результатами аналізу діяльності голови ради дійшла висновку про неможливість продовження виконання ним своїх обов?язків та вирішила реалізувати передбачене законодавством право на дострокове припинення ним своїх повноважень.

Оскільки посада голови ради є виборною, на яку особа обирається обласною радою, то, на думку відповідача, при визначенні підстав і критеріїв, як обрання на посаду, так і звільнення з неї (дострокового припинення повноважень) відповідна рада має певну дискрецію (розсуд) у вирішенні цих питань. При цьому, відповідач зауважує, що здійснення таких дискреційних повноважень, як звільнення, в рамках встановленої процедури дострокового припинення повноважень голови обласної ради, відбулося з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури, як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).

Щодо правомірності звільнення з посади відповідач наполягає, що повноваження ради щодо дострокового припинення повноважень голови Київської обласної ради є дискреційними, а отже мотиви прийняття такого рішення не можуть піддаватися оцінці. Суд не має права втручатися у внутрішню компетенцію органу місцевого самоврядування і не може надавати оцінки мотивам ради, з яких вона виходила, приймаючи відповідне рішення.

Враховуючи викладене, на думку відповідача, позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Процесуальні дії у справі

05.06.2023, ухвалою суду дана позовна заява була відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України залишена без руху у зв`язку із невідповідністю останньої ч. 4 ст. 161 КАС України та визначено позивачу порядок та строк усунення недоліків позовної заяви.

06.06.2023 позивачем недоліки позовної заяви повністю усунуто.

05.07.2023, ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі, визначено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, витребувано від відповідача за ініціативою суду належним чином завірені докази:

- Регламент Київської обласної ради VIII скликання, затвердженого рішенням Київської обласної ради від 24.12.2020 №017-01- VIII;

- розподіл обов`язків, затвердженого розпорядженням голови Київської обласної ради від 28.05.2021 №242;

- протокол засідання Комісії про підтримання проєкту рішення "Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік" та рекомендування включення проєкту в порядок денний сесії обласної ради;

- пропозиція депутатів Київської обласної ради від 24.04.2023 б/н щодо заслуховування звіту голови обласної ради, повторна пропозиція від 27.04.2023 №б/н;

- протокол проведення сімнадцятої позачергової сесії Київської обласної ради VIII скликання від 08.05.2023 № 539-17-VIII "Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік", Регламент та звіт голови за 2022 рік, що переглядався,

- звіт голови Київської обласної ради за 2022 рік;

- розпорядження голови Київської обласної ради від 26.04.2023 №233;

- подання депутатів про звільнення позивача;

- інші матеріали, які слугували підставою для прийняття спірного рішення.

В справі зареєстровано: 19.10.2023 відзив на адміністративний позов від відповідача із витребуваними судом доказами; 06.08.2023 відповідь на відзив від позивача, 28.09.2023 заперечення на відповідь на відзив від відповідача.

Встановивши правові позиції сторін, їх доводи та обґрунтування зазначені в поданих до суду позові, відзиві, відповіді на відзив та заперечення на відповідь, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши письмові докази, які були надані до матеріалів справи, судом встановлено наступне.

Встановлені обставини судом

Рішенням Київської обласної ради VIII скликання № 07-02-VIII від 27 квітня 2021 року ОСОБА_1 було обрано головою Київської обласної ради VIII скликання та присвоєно перший ранг посадової особи місцевого самоврядування.

В лютому місяці 2023 року позивачем підготовлено звіт голови Київської обласної ради за 2022 рік, який з проєктом рішення про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік та направлено на розгляд до постійної комісії з питань регламенту, депутатської діяльності, законності, правопорядку, взаємодії з правоохоронними органами та запобіганню корупції.

17 березня 2023 року постійною комісією Київської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, законності, правопорядку, взаємодії з правоохоронними органами та запобіганню корупції розглянуто проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» та вирішено:

1. Підтримати проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік».

2. Рекомендувати голові Київської обласної ради включити проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» в проєкт порядку денного сесії обласної ради.

3. Рекомендувати сесії Київської обласної ради розглянути та затвердити проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік».

Проєкт рішення «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» було включено до порядку денного чергової шістнадцятої сесії Київської обласної ради VIII скликання.

Проте, на Президії Київської обласної ради, яка відбулась 21 березня 2023 року, було виключено з проєкту порядку денного чергової сесії питання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік».

На підставі цього, на черговій шістнадцятій сесії Київської обласної ради VIII скликання, яка відбулась 21 березня 2023 року, питання «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» не розглядалося.

До Київської обласної ради надійшла пропозиція 19 депутатів Київської обласної ради від 24.03.2023 (вх. КОР № 08-04/Ко-344 від 24.04.2023) щодо включення до порядку денного найближчої сесії питання звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання.

24 квітня 2023 року до Київської обласної ради надійшла пропозиція 35 депутатів Київської обласної ради (вх. КОР № 08-04/Ко-346 від 24.04.2023) щодо скликання сесії Київської обласної ради та включення до порядку денного таких питань:

- Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік;

- Про звільнення голови Київської обласної ради ОСОБА_1 .

Позивачем надано заперечення на пропозицію депутатів Київської обласної ради від 24.04.2023 № б/н (вх. КОР від 24.04.2023 № 08-04/Ko-346) щодо заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік.

Службовою запискою № CЗ-521 від 26.04.2023 року позивачем повідомлено депутатів про відкликання поданого звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік та проєкту рішення про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік для доопрацювання. Вказаним листом виконавчому апарату Київської обласної ради надане доручення повернути звіт голови Київської обласної ради за 2022 рік та проєкт рішення про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік для доопрацювання голові Київської обласної ради.

27 квітня 2023 року до Київської обласної ради надійшла пропозиція 31 депутата Київської обласної ради (вх. КОР № 08-04/Ко-363 від 27.04.2023) щодо скликання та проведення сесії з питанням звільнення голови Київської обласної ради.

В повторній пропозиції депутатів Київської обласної ради VIII скликання від 27.04.2023 року № б/н (Вх. КОР від 27.04.2023 № 08-04/Ko-363) малась вимога до голови Київської обласної ради подати звіт за 2022 рік та його озвучити на наступній сесії ради, але не пізніше 08.05.2023 року з можливістю задавати депутатам питання.

Позивачем складено та надано заперечення за № 08-04/363-74 від 01.05.2023 року, яким повідомлено, що, відповідно до пункту 17 частини 6 статті 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», голова обласної ради, звітує перед радою про свою діяльність не менше одного разу на рік, у тому числі про виконання Закону України "Про доступ до публічної інформації", здійснення державної регуляторної політики відповідно виконавчим апаратом районної, обласної ради, районної у місті ради, а на вимогу не менш як третини депутатів - у визначений радою термін.

На підставі пропозиції депутатів Київської обласної ради від 24.04.2023 (вх. КОР № 08-04/Ко-346 від 24.04.2023) щодо заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік та звільнення голови Київської обласної ради ОСОБА_1 була скликана позачергова сімнадцята сесія Київської обласної ради VIII скликання (розпорядження голови Київської обласної ради від 26.04.2023 № 233).

На засіданнях постійних комісій Київської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, законності, правопорядку, взаємодії з правоохоронними органами та запобіганню корупції, з питань бюджету та фінансів; з питань соціально-економічного розвитку, промисловості, підприємництва, торгівлі, регуляторної, інноваційно-інвестиційної політики, зовнішньо-економічних зв?язків та фінансового забезпечення розвитку області було розглянуто подання депутатів Київської обласної ради VIII скликання про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання та проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання».

На Президії Київської обласної ради, яка відбулась 08.05.2023 року о 10-30 до порядку денного позачергової сімнадцятої сесії Київської обласної ради VIII скликання були включені питання:

- про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік;

- про затвердження форми бюлетеня для таємного голосування про звільнення голови Київської обласної ради VIII скликання;

- про розгляд подання депутатів Київської обласної ради VIII скликання та проєкту рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання».

Депутатам перед сесією 08.05.2023 року було роздано порядок денний пленарного засідання позачергової сімнадцятої сесії Київської обласної ради VIII скликання в якій були включені питання:

- про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік;

- про затвердження форми бюлетеня для таємного голосування про звільнення голови Київської обласної ради VIII скликання;

- про розгляд подання депутатів Київської обласної ради VII скликання та проєкту рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання».

Київська обласна рада VIII скликання на сімнадцятій сесії прийняла рішення № 539-17-VIII від 08.05.2023 року «Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік» (копія додається) яким вирішила:

- Звіт голови Київської обласної ради за 2022 рік визнати незадовільним.

- Роботу виконавчого апарату Київської обласної ради за 2022 рік визнати задовільною.

- Виконавчому апарату Київської обласної ради опублікувати дане рішення та Звіт голови Київської обласної ради за 2022 рік на офіційному вебсайті Київської обласної ради.

- Контроль за виконанням цього рішення покласти на постійну комісію Київської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, законності, правопорядку, взаємодії з правоохоронними органами та запобіганню корупції і голову Київської обласної ради ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу засідання Лічильної комісії Київської обласної ради VIII скликання від 08.05.2023 № 3 щодо звільнення голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_1 : загальний склад депутатів - 83, кількість депутатів, присутніх на сесії Київської обласної ради - 73, кількість виготовлених бюлетенів - 83, кількість депутатів, які отримали бюлетені для голосування - 71, кількість невикористаних бюлетенів - 12, кількість бюлетенів, які виявлені в скриньці для голосування - 70, з них кількість бюлетенів, визначених недійсними - 1.

Відповідно до протоколу Лічильної комісії за результатами підрахунку голосів, наданих за звільнення з посади голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_4 , - «За» - 67, «Проти» - 2.

За прийняття рішення про звільнення з посади голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_2 проголосували 67 депутатів з 83 від загального складу.

Таким чином, рішенням Київської обласної ради VIII скликання № 541-17-VIII від 08.05.2023 року «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання» на сімнадцятій сесії вирішено:

- Звільнити та достроково припинити повноваження Голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_1 .

- Датою звільнення Голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_1 вважати перший її робочий день, наступний за днем після закінчення відпустки, - 09 травня 2023 року.

- Виконання обов?язків голови Київської обласної ради VIII скликання до моменту обрання голови Київської обласної ради VIII скликання покласти на першого заступника голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_5 .

- Дане рішення набирає чинності з моменту його прийняття.

Таким чином, днем звільнення позивача з посади голови обласної ради є 09.05.2023.

Не погоджуючись із рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Застосовані судом норми права та висновки суду

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Зокрема, в силу ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.

За ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 22 квітня 2021 року у справі № 826/15741/18, з метою безумовного дотримання конституційного принципу, визначеного у статті 129 Конституції України, в частині третій статті 2 та статті 9 КАС України закріплено, що до основних засад (принципів) адміністративного судочинства належить, зокрема, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що також включає споріднені принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі.

Принцип змагальності судового провадження охоплює собою право особи, крім можливості подавати власні докази, знати про існування всіх представлених доказів та пояснень іншими учасниками справи, оскільки вони можуть вплинути на рішення суду, мати можливість знайомитись з матеріалами справи та робити з них копії, а також володіти відповідними знаннями (залучати професійного представника) та змогу коментувати представлені докази та пояснення у належній формі та у встановлений час.

Таким чином, принцип змагальності спільно з принципом рівності є одним з основних елементів поняття "право на справедливий суд", що гарантоване Конвенцією.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вказана норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

«На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

При вирішенні спору суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 7 Конституції України, в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов?язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини третьої статті 140 Конституції України місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування відповідно до Конституції України визначає Закон України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі Закон № 280/97-ВР).

Статтею 2 Закону № 280/97-ВР встановлено, що місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Згідно з частиною 2 статті 10 Закону № 280/97-ВР обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами.

Частиною 1 статті 16 Закону № 280/97-ВР передбачено, що органи місцевого самоврядування є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Згідно з частиною 1 статті 20 Закону № 280/97-ВР крім загальних підстав, передбачених Кодексом законів про працю України, служба в органах місцевого самоврядування припиняється на підставі і в порядку, визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», цим та іншими законами України, а також у разі:

- порушення посадовою особою місцевого самоврядування Присяги, передбаченої статтею 11 цього Закону;

- порушення умов реалізації права на службу в органах місцевого самоврядування (стаття 5 цього Закону);

- виявлення або виникнення обставин, що перешкоджають перебуванню на службі, чи недотримання вимог, пов`язаних із проходженням служби в органах місцевого самоврядування (стаття 12 цього Закону);

- досягнення посадовою особою місцевого самоврядування граничного віку перебування на службі в органах місцевого самоврядування (стаття 18 цього Закону).

Згідно з частиною 3 статті 24 Закону № 280/97-ВР органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Відповідно до пункту 16 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР прийняття рішення про дострокове припинення повноважень сільського, селищного, міського голови у випадках, передбачених цим Законом, вирішується виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.

Повноваження щодо питань, які вирішуються обласними радами виключно на їх пленарних засіданнях, передбачені статтею 43 Закону № 280/97-ВР і до них належить обрання голови обласної ради, першого заступника, заступника голови обласної ради, звільнення їх з посади.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 43 Закону № 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються такі питання: обрання голови ради, відповідно заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради, звільнення їх з посади.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 43 Закону № 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях обласної ради вирішуються питання затвердження плану роботи ради з урахуванням вимог статті 32 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», заслуховування звіту про його виконання.

Частинами 1, 5, 7 статті 46 Закону № 280/97-ВР визначено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.

Сесія сільської, селищної, міської, районної у місті ради повинна бути також скликана за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради, а сесія районної, обласної ради - також за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради або голови відповідної місцевої державної адміністрації.

За приписами частини шостої статті 46 Закону № 280/97-ВР, у разі немотивованої відмови сільського, селищного, міського голови, голови районної у місті, районної, обласної ради або неможливості його скликати сесію ради сесія скликається: сільської, селищної, міської ради - секретарем сільської, селищної, міської ради; районної у місті, районної, обласної ради - відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради.

У цих випадках сесія скликається:

1) якщо сесія не скликається сільським, селищним, міським головою (головою районної у місті, районної, обласної ради) у строки, передбачені цим Законом;

2) якщо сільський, селищний, міський голова (голова районної у місті, районної, обласної ради) без поважних причин не скликав сесію у двотижневий строк після настання умов, передбачених частиною сьомою цієї статті.

Відповідно до частини 9 статті 46 Закону № 280/97-ВР у разі якщо посадові особи, зазначені у частинах четвертій та шостій цієї статті, у двотижневий строк не скликають сесію на вимогу суб`єктів, зазначених у частині сьомій цієї статті, або у разі якщо такі посади є вакантними сесія може бути скликана депутатами відповідної ради, які становлять не менш як одну третину складу ради, або постійною комісією ради.

Згідно з частиною 10 статті 46 Закону №280/97-ВР рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.

Відповідно до частини 11 статті 46 Закону №280/97-ВР сесію сільської, селищної, міської ради відкриває і веде відповідно сільський, селищний, міський голова, а у випадках, передбачених частиною шостою цієї статті, - секретар ради; сесію районної у місті, районної, обласної ради - голова ради або відповідно заступник голови районної у місті, районної ради чи перший заступник, заступник голови обласної ради. У випадку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, сесію відкриває за дорученням групи депутатів, з ініціативи якої скликана сесія, один з депутатів, що входить до її складу, а веде за рішенням ради - один з депутатів цієї ради.

Згідно з частиною 12 статті 46 Закону №280/97-ВР сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

Голова ради здійснює свої повноваження до припинення ним повноважень депутата ради відповідного скликання, крім випадків, передбачених частинами четвертою та п`ятою статті 55 Закону №280/97-ВР.

За приписами статті 55 Закону №280/97-ВР, голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа ї депутатів на строк повноважень ради.

Голова ради здійснює свої повноваження до припинення ним повноважень депутата ради відповідного скликання, крім випадків, передбачених частинами четвертою та п?ятою цієї статті. Голова ради вважається звільненим з посади з дня припинення ним депутатських повноважень або повноважень голови.

Голова ради працює у раді на постійній основі, не може мати інший представницький мандат, суміщати свою службову діяльність з іншою роботою, у тому числі на громадських засадах, займатися іншою оплачуваною (крім викладацької, наукової і творчої діяльності, медичної практики, інструкторської та суддівської практики із спорту) або підприємницькою діяльністю, входити до складу правління, інших виконавчих чи контрольних органів, чи наглядової ради підприємства або організації, що має на меті одержання прибутку (крім випадків, коли особи здійснюють функції з управління акціями (частками, паями), що належать державі чи територіальній громаді, та представляють інтереси держави чи територіальної громади в раді (спостережній раді), ревізійній комісії господарської організації).

У своїй діяльності голова ради є підзвітним раді та може бути звільнений з посади радою шляхом таємного голосування. Питання про звільнення голови ради може бути внесено на розгляд ради на вимогу не менш як третини депутатів від загального складу ради.

Звільнення особи з посади голови ради не має наслідком припинення нею повноважень депутата цієї ради.

Повноваження голови районної, обласної, районної у місті ради також вважаються достроково припиненими без припинення повноважень депутата ради в разі звернення з особистою заявою до відповідної ради про складення ним повноважень голови ради.

Зазначені повноваження голови районної, обласної, районної у місті ради припиняються, а відповідна особа звільняється з посади голови ради з дня прийняття відповідною радою рішення, яким береться до відома зазначений факт.

Голова районної, обласної, районної у місті ради, зокрема: скликає сесії ради, повідомляє депутатам і доводить до відома населення інформацію про час і місце проведення сесії ради; питання, які передбачається внести на розгляд ради, веде засідання ради, забезпечує підготовку сесій ради і питань, що вносяться на її розгляд, доведення рішень ради до виконавців, організує контроль за їх виконання; підписує рішення ради, протоколи сесій ради; звітує перед радою про свою діяльність не менше одного разу на рік, у тому числі про виконання Закону України "Про доступ до публічної інформації", здійснення державної регуляторної політики відповідно виконавчим апаратом районної, обласної ради, районної у місті ради, а на вимогу не менш як третини депутатів - у визначений радою термін.

Голова районної, обласної, районної у місті ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.

Згідно з пунктом 17 частиною 6 статті 55 Закону №280/97-ВР голова обласної ради звітує перед радою про свою діяльність не менше одного разу на рік, у тому числі про виконання Закону України «Про доступ до публічної інформації», здійснення державної регуляторної політики відповідно виконавчим апаратом обласної ради, а на вимогу не менш як третини депутатів - у визначений радою термін.

За змістом частин першої та другої статті 79 Закону № 280/97-ВР повноваження сільського, селищного, міського голови вважаються достроково припиненими у разі: його звернення з особистою заявою до відповідної ради про складення ним повноважень голови; припинення його громадянства; набрання законної сили обвинувальним вироком щодо нього; набрання законної сили рішенням суду про притягнення його до відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, яким накладено стягнення у виді позбавлення права займати посади або займатися діяльністю, що пов`язані з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування; відкликання з посади за народною ініціативою; визнання його судом недієздатним, безвісно відсутнім або оголошення таким, що помер; його смерті.

Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути також достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень.

На підставі частини 15 статті 46 Закону № 280/97-ВР порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради, з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Згідно з абзацом 2 частини першої статті 21 Регламенту Київської обласної ради VIII скликання, затвердженого рішенням Київської обласної ради від 24.12.2020 № 017-01-VIII (зі змінами) (далі - Регламент), проєкт порядку денного сесії Ради формується головою Ради на підставі плану роботи Ради, пропозицій Президії Ради, постійних комісій Ради, депутатських фракцій (груп), депутатів, виконавчого апарату Ради та Київської обласної державної адміністрації.

Відповідно до абзаців першого-третього частини другої статті 21 Регламенту, пропозиції до порядку денного сесії вищезазначеними органами та депутатами не пізніше як за 25 робочих днів до пленарного засідання вносяться голові Ради в установленому порядку через виконавчий апарат Ради.

Голова Ради вносить проєкт порядку денного для опрацювання та погодження на розгляд Президії Ради.

Проєкт рішення з кожного питання порядку денного повинен бути завізований ініціатором його внесення та особами і органами Ради, які за дорученням голови Ради брали участь у його опрацюванні.

Згідно з частиною третьою статті 21 Регламенту, пропозиції, внесені пізніше строку, зазначеного у частині другій цієї статті, або безпосередньо при розгляді проєкту порядку денного на сесії, можуть включатися до порядку денного у тому випадку, якщо вони були попередньо розглянуті відповідними органами Ради чи обласної державної адміністрації та відповідні проєкти рішень оприлюднені його розробником у терміни, визначені Законом України «Про доступ до публічної інформації».

Відповідно до частини четвертої статті 21 Регламенту, пропозиції щодо кожного питання, яке пропонується включити до порядку денного сесії, подаються ініціаторами розгляду цього питання із пояснювальною запискою і проєктом рішення, яке пропонується прийняти за цією пропозицією. Крім паперового варіанта проєкту рішення його електронна форма надсилається на електронну адресу Київської обласної ради з урахуванням строків, визначених частиною 2 цієї статті.

Згідно з частиною десятою статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово-цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації", Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та Закону України "Про державну допомогу суб`єктам господарювання".

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009, гарантоване державою місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи і передбачає правову, організаційну та матеріально-фінансову самостійність, яка має певні конституційно-правові межі, встановлені, зокрема, приписами статей 19, 140, 143, 144, 146 Основного Закону України.

З аналізу вказаних конституційних положень вбачається, що ці органи місцевого самоврядування, здійснюючи владу і самостійно вирішуючи питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції, та приймаючи рішення, які є обов?язковими до виконання на відповідній території, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Аналіз вказаних норм свідчить, що голова обласної ради є посадовою особою місцевого самоврядування та обирається обласною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради. У своїй діяльності голова ради є підзвітним раді та може бути звільнений з посади достроково за рішенням ради, що зумовлює припинення його служби в органі місцевого самоврядування. Питання про звільнення голови ради може бути внесено на розгляд ради на вимогу не менш як третини депутатів від загального складу ради. Питання про звільнення голови обласної ради вирішується депутатами виключно на пленарному засіданні обласної ради шляхом таємного голосування та приймається більшістю депутатів від загального складу ради.

Судом встановлено, що у спірних правовідносинах питання про звільнення позивача з посади голови Київської обласної ради розглянуто за ініціативою не менш як третини депутатів обласної ради та прийнято на позачерговій сесії обласної ради, скликаній за розпорядженням голови ради від 26.04.2023 № 233 та проведеній під головуванням першого заступника голови Київської обласної ради.

Суд зауважує, що прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень голови обласної ради у випадках, передбачених Законом № 280/97-ВР, належить до виключних повноважень відповідної ради.

Крім того, суд враховує, що такі повноваження ради є дискреційними, а тому адміністративний суд при розгляді цієї справи по суті спору не може здійснювати повторну перевірку роботи голови обласної ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень, допущення ним у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може будь-яким чином переоцінювати позицію (волевиявлення) депутатів відповідної ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень голови відповідної ради.

Отже, судом вирішено, що спірні рішення відповідача повинні бути перевірені адміністративним судом лише на предмет законності та легітимності, а не доцільності його прийняття.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд вважає за необхідне дослідити питання щодо дотримання процедури прийняття на сімнадцятій (позачерговій) сесії засіданні Київської обласної ради рішення про заслуховування звіту голови Київської обласної ради та рішення про дострокове звільнення позивача.

Верховний Суд у справі від 27.08.2019 № 494/1089/16-а вказав, що у залежності від характеру, процедурні порушення можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність. За принципами, що сповідує Європейський суд з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Суд враховує, що, оскільки більш ніж дві третини загального складу депутатів відповідної місцевої ради у визначений законом спосіб висловились за недовіру голові, то прийняття депутатами рішення Київської обласної ради № 541-17-VIII від 08.05.2023 року про дострокове припинення повноважень голови ради є обґрунтованим, оскільки продовження виконання своїх обов?язків головою, якому висловлено недовіру суперечитиме засадам місцевого самоврядування, які відповідно до статті 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ґрунтуються на принципі виборності як представницьких органів - сільських, селищних, міських рад так і сільських, селищних міських голів.

До аналогічних правових висновків дійшов і Верховний Суд у постанові від 18 квітня 2018 року у справі №235/4046/16-а.

Крім того, суд вказує, що повноваження Київської обласної ради щодо дострокового припинення повноважень голови ради є дискреційними, а отже мотиви прийняття такого рішення не можуть піддаватися оцінці.

Подібні за змістом висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 26.06.2019 у справі №1640/3394/18, від 22.04.2020 у справі №360/2169/19 і надалі підтримані у постановах Верховного Суду від 04.06.2020 у справі №802/1463/18-а, від 21.10.2021 у справі №240/6076/18, а також від 23.06.2023 у справі №240/39337/21.

Верховний Суд, зокрема, у постанові від 25 липня 2019 року у справі № 826/13000/18, вже звертав увагу, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Відтак повноваження міської ради щодо дострокового припинення повноважень голови ради є дискреційними, а тому суд не має права втручатися у внутрішню компетенцію органу місцевого самоврядування і не може надавати оцінки мотивам ради, з яких вона виходила, приймаючи відповідне рішення.

Тобто спірне рішення Київської міської ради може бути перевірено судом лише на предмет дотримання визначеної законодавством процедури його прийняття.

Вказані висновки відповідають позиції Верховного Суду, наведеній у постанові від 12 вересня 2019 року у справі №657/268/15-а, й корелюються з позицією Великої Палати Верховного Суду щодо дискреційних повноважень органів місцевого самоврядування, викладеною у постанові від 27 березня 2019 року у справі №688/3487/16-а.

Крім того, постановою Верховного суду від 23 червня 2023 року у справі №240/39337/21 було зроблено висновок наступного змісту.

У контексті спірних правовідносин, які виникли у зв?язку із прийняттям оспорюваних рішень про дострокове припинення повноважень селищного голови, Верховний Суд зауважує, що прийняття таких рішень є законодавчо передбаченим правом селищної ради, реалізація якого має відбуватися у порядку та спосіб, визначені законом.

Прийняття рішень щодо дострокового припинення повноважень селищного голови у випадках, передбачених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», належить до виключних повноважень відповідної ради.

Такі повноваження є дискреційними, а тому адміністративний суд при розгляді цієї справи не може здійснювати повторну перевірку роботи голови селищної ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень, допущення ним у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може переоцінювати позицію (волевиявлення) депутатів селищної ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень селищного голови.

Водночас здійснення таких дискреційних повноважень, як звільнення, у рамках встановленої процедури дострокового припинення повноважень голови селищної ради має відбуватися з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).

Отже, оскаржувані рішення відповідача повинні бути перевірені адміністративним судом на предмет законності та легітимності, а не доцільності їх прийняття.

Аналогічна правова позиція сформована у постанові Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі № 360/2169/19 і надалі підтримана у постановах Верховного Суду від 4 червня 2020 року у справі № 802/1463/18-а, від 21 жовтня 2021 року у справі № 240/6076/18.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Київської обласної ради VIII скликання № 07-02-VIII від 27 квітня 2021 року ОСОБА_1 обрано головою Київської обласної ради VIII скликання та присвоєно перший ранг посадової особи місцевого самоврядування.

Судом встановлено, що 24 квітня 2023 року до Київської обласної ради надійшла пропозиція 35 депутатів Київської обласної ради (вх. КОР № 08-04/Ко-346 від 24.04.2023) щодо скликання сесії Київської обласної ради та включення до порядку денного таких питань:

- Про заслуховування звіту голови київської обласної ради за 2022 рік;

- Про звільнення голови Київської обласної ради ОСОБА_1 .

На підставі вказаної пропозиції була скликана позачергова сімнадцята сесія Київської обласної ради VIII скликання (розпорядження голови Київської обласної ради від 26.04.2023 № 233).

Позивачем надано заперечення на пропозицію депутатів Київської обласної ради від 24.04.2023 № б/н (вх. КОР від 24.04.2023 № 08-04/Ko-346) щодо заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік.

На засіданнях постійних комісій Київської обласної ради з питань регламенту, депутатської діяльності, законності, правопорядку, взаємодії з правоохоронними органами та запобіганню корупції, з питань бюджету та фінансів; з питань соціально-економічного розвитку, промисловості, підприємництва, торгівлі, регуляторної, інноваційно-інвестиційної політики, зовнішньо-економічних зв?язків та фінансового забезпечення розвитку області було розглянуто подання депутатів Київської обласної ради VIII скликання про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання та проєкт рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання».

Судом встановлено, що на Президії Київської обласної ради, яка відбулась 08.05.2023 року о 10-30 до порядку денного позачергової сімнадцятої сесії Київської обласної ради VIII скликання були включені питання:

- про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік;

- про затвердження форми бюлетеня для таємного голосування про звільнення голови Київської обласної ради VIII скликання;

- про розгляд подання депутатів Київської обласної ради VIII скликання та проєкту рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання».

Частинами другою та третьою статті 79 Закону № 280/97-ВР визначено, що повноваження міського голови можуть бути достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень.

Повноваження міського голови за наявності підстав, передбачених частиною другою цієї статті, можуть бути припинені достроково за рішенням місцевого референдуму або за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради.

Відповідно до п. 16 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень сільського, голови у випадках, передбачених цим Законом.

З системного аналізу вказаних правових норм вбачається, що повноваження міського голови, відповідно до частини третьої статті 79 Закону № 280/97-ВР можуть бути припинені за рішенням відповідної ради (не менш як 2/3 від загального складу депутатів ради).

Суд зауважує, що положення, що містяться в цих правових нормах є чітко визначеними і не підлягають розширеному тлумаченню.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 18.04.2018 у справі № 235/4046/16-а.

Судом встановлено, що рішенням Київської обласної ради VIII скликання № 541-17-VIII від 08.05.2023 року вирішено:

- звільнити та достроково припинити повноваження Голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_1 .

- датою звільнення Голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_1 вважати перший її робочий день, наступний за днем після закінчення відпустки, - 09 травня 2023 року.

- виконання обов?язків голови Київської обласної ради VIII скликання до моменту обрання голови Київської обласної ради VIII скликання покласти на першого заступника голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_5 .

- дане рішення набирає чинності з моменту його прийняття.

Рішення підписане головуючим на сесії Київської міської ради Добрянським Ярославом Вікторовичем та прийняте у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не виправдала довіру депутатів обласної ради.

Конкретні обставини, що були підставою для прийняття рішення № 541-17-VIII від 08.05.2023 року зазначені в пояснювальній записці до проєкту рішення «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання» - не виправдання довіри ради VIII скликання та застосовано ст. 55 Закону № 280/97-ВР, за якою голова підзвітна раді та може бути звільнена з посади радою шляхом таємного голосування.

З протоколу пленарного засідання позачергової сімнадцятої сесії Київської обласної ради VIII скликання від 08.05.2023 вбачається, що було проведено процедуру таємного голосування, головою лічильної комісії ОСОБА_3 оголошено результати таємного голосування.

Відповідно до протоколу Лічильної комісії за результатами підрахунку голосів, наданих за звільнення з посади голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_4 , - «За» - 67, «Проти» - 2.

За прийняття рішення про звільнення з посади голови Київської обласної ради VIII скликання ОСОБА_2 проголосували 67 депутатів з 83 від загального складу.

Враховуючи той факт, що більш ніж 2/3 від загального складу депутатів Київської обласної ради у визначений законом спосіб висловились за недовіру міському голові, то, суд зауважує, що прийняття депутатами рішення про дострокове припинення його повноважень є цілком обґрунтованим, оскільки продовження виконання своїх обов`язків міським головою, якому висловлено недовіру суперечитиме засадам місцевого самоврядування, які відповідно до статті 4 Закону № 280/97-ВР ґрунтуються на принципі виборності як представницьких органів - сільських, селищних, міських рад так і сільських, селищних міських голів.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №817/451/18.

Таким чином, суд дійшов висновку, що дії відповідача щодо включення до порядку денного проєкту рішення Київської обласної ради VIII скликання «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання» відповідали вимогам Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламенту Київської обласної ради, оскільки депутати не наполягали на додатковому обговоренні зазначеного проекту рішення, а проект рішення був наданий на ознайомлення депутатам ради, відповідне рішення було прийнято двома третинами голосів депутатів від загального складу ради.

Крім того, суд зауважує, що Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» не передбачено що в рішенні при припинення повноважень голови ради має бути обов`язково зазначені всі конкретні факти, які підтверджують вчинення порушень головою у разі дострокового припинення його повноважень, в рішенні такого роду фіксується результат обговорення питання депутатами та їх голосування з цього приводу. Приймаючи оскаржуване рішення, міська рада як орган місцевого самоврядування, за результатами аналізу діяльності міського голови дійшла висновку про неможливість продовження виконання ним своїх обов`язків та вирішила реалізувати передбачене законодавством право на дострокове припинення ним своїх повноважень.

Прийняття депутатами міської ради рішення про дострокове припинення повноважень є цілком обґрунтованим, оскільки продовження виконання своїх обов`язків міським головою, якій висловлено недовіру, суперечитиме засадам місцевого самоврядування, які відповідно до статті 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ґрунтуються на принципі виборності представницьких органів - міських рад і міських голів.

В таких рішеннях ради зазвичай коротко фіксується лише результат обговорення питань порядку денного депутатами органу місцевого самоврядування та результати їх голосування по кожному з питань.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 2 жовтня 2019 року у справі № 420/953/19.

Крім того, Верховний Суд у своїй постанові від 6 лютого 2020 року у справі №420/718/19 зазначив, що внутрішньоорганізаційними є акти, які приймаються з метою організації та впорядкування роботи суб`єктів владних повноважень, тобто це акти, які стосуються кадрових питань, а також інші акти у тому разі, якщо вони обмежуються внутрішньою організацією роботи суб`єкта владних повноважень та відповідних посадових осіб. Враховуючи те, що проект рішення стосувався внутрішньоорганізаційного (кадрового) питання щодо дострокового припинення повноважень, яке вирішується виключно депутатами міської ради, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку, що проект такого рішення не підлягає обов`язковому оприлюдненню.

Суд зауважує, що при розгляді цієї справи по суті спору суд не уповноважений надавати оцінку роботі позивача на посаді голови Київської обласної ради щодо виконання чи невиконання ним службових обов`язків, надавати оцінку позиції депутатів Київської обласної ради, які проголосували за висловлення недовіри голові ради.

Суд акцентує увагу сторін на тому, що підставою для прийняття спірного рішення Київської обласної ради від 08.05.2023 № 541-17-VIII «Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання» послугувало не виправдання довіри депутатів Київської обласної ради, про що вказано в преамбулі оскаржуваного рішення, а не рішення Київської обласної ради VIII скликання № 539-17-VIII від 08.05.2023 «Про визнання звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік незадовільним», як стверджує позивач.

Отже, суд дійшов висновку, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» при винесенні спірних рішень, а саме, рішення сімнадцятої позачергової сесії Київської обласної ради VIII скликання від 08.05.2023 № 539-17-VIII "Про заслуховування звіту голови Київської обласної ради за 2022 рік" та рішення сімнадцятої позачергової сесії Київської обласної ради VIII скликання від 08.05.2023 №541-17-VIII "Про звільнення ОСОБА_1 з посади Голови Київської обласної ради VIII скликання".

Інші доводи позовної заяви також не спростовують висновків відповідача та не знайшли свого підтвердження під час розгляду цієї справи.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За статтею 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 74 КАС України).

Відповідно до статті 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування та питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч. 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно з вимогами пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема також витрат на професійну правничу допомогу.

За правилами ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи встановлені судом обставини у даній справі, за відсутності у позивача доказів на переконання суду, оцінивши докази які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному й об`єктивному дослідженні, судом не встановлено підстав та обставин для задоволення позову.

Таки чином, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Враховуючи наслідки вирішення справи судом, у суду відсутні процесуальні підстави для вирішення питання щодо понесених витрат сторонами по справі та за відсутності заявлення таких від останніх.

Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І.І.