Справа № 480/9316/23
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2024-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2024 року Справа № 480/9316/23

Сумський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Осіпової О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Жучкова Т.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Маховика Р.В.,

представника відповідача - Бабченко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/9316/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якій просить:

- визнати протиправним і скасувати наказ начальника ГУНП в Сумській області Петра Токаря № 883 від 08.08.2023 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани.

Свої вимоги мотивує тим, що наказ про застосування до нього дисциплінарного стягнення є незаконним, таким, що ухвалений з порушенням порядку проведення службового розслідування та порядку притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, а дисциплінарне провадження - однобоким та упередженим, оскільки йому під час проведення інструктажу та заступання на чергування не повідомили, хто є одним із оперативних співробітників ВКП Сумського РУП, який повинен заступати на чергування та запізниться, внаслідок чого він не знав, що саме його племінник ОСОБА_2 повинен був заступати на чергування у складі СОГ.

Через деякий час йому повідомили, що оперативний працівник знаходиться вже на місці, проте ОСОБА_1 вже через службову необхідність був присутнім в суді.

Протягом всього чергування із ОСОБА_2 позивач ніде не перетинався, ніяких дій стосовно ОСОБА_2 він не вчиняв і у прийнятті будь-якого рішення щодо свого близького родича не брав участі.

Так, ОСОБА_2 під час службового розслідування надав пояснення, згідно з якими із ОСОБА_1 він не спілкується близько 10 років, жодних взаємовідносин з ним не має. Під час проведення інструктажу 01.03.2023 був відсутнім внаслідок того, що відповідно до вказівки т.в.о. начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами ВКП Сумського РУП ОСОБА_3 займався конвоюванням особи до Сумського РУП. ОСОБА_1 в цей день він не бачив, з ним не перетинався. 01.03.2023 близько 08-30 год. ОСОБА_2 повернувся до Сумського РУП та повідомив інспектору чергового майору поліції ОСОБА_4 , що повернувся з адреси і буде перебувати на робочому місці, тому останній і перевірив його посвідчення, зовнішній вигляд, наявність табельної зброї.

Отже, у цьому випадку взагалі відсутній потенційний конфлікт інтересів у виді суперечності між приватним інтересом позивача (необ`єктивною оцінкою роботи близької особи ОСОБА_2 ) та дискреційними службовими повноваженнями.

Як убачається зі змісту Висновку за результатами службового розслідування щодо можливих порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» з боку окремих поліцейських ГУНП в Сумській області від 04.08.2023, ОСОБА_1 було повідомлено кадровий підрозділ про роботу близьких осіб в ГУНП в Сумській області, а саме племінника ОСОБА_2 , та комісією отримано копію повідомлення оперуповноваженого ВКП Сумського РУП ОСОБА_2 щодо роботи його близької особи - дядька ОСОБА_1 .

Отже, ОСОБА_1 завчасно та повною мірою було виконано вимоги щодо повідомлення не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника.

Разом з цим, 01.03.2023 відповідно до графіку чергувань, затвердженого 27.02.2023, до чергування заступили ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Вказаний графік підписано начальником відділу моніторингу Сумського РУП ОСОБА_5 , а затверджено в.о. начальника Сумського РУП ОСОБА_6 .

Яким чином в чергуванні у графіку опинились в один день близькі родичи, членами дисциплінарної комісії не встановлювалось, як і не встановлювалась бездіяльність співробітників Сектору запобігання корупції ГУНП в Сумській області, оскільки саме на цей Сектор покладено завдання організації заходів з виявлення конфлікту інтересів та вжиття заходів щодо сприяння його врегулюванню.

Зі змісту службової перевірки не вбачається, які самі дії вживались співробітниками СЗК для сприяння врегулюванню конфлікту інтересів з метою недопущення затвердження графіку чергування 27.02.2023, а також після його затвердження.

Наголошує, що жодних негативних наслідків для роботи поліції за викладеними у в оскаржуваному наказі обставинами не настало.

Під час службового розслідування комісія не вказала конкретно, в чому полягав приватний інтерес позивача, та в чому вбачається суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями, і в яких діях це виразилось та які наслідки мало.

Ухвалою від 30.08.2023р. провадження у справі відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, в якому оголошувалася перерва для надання додаткових доказів та пояснень у справі.

Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (т.1, а.с.47-62), в якому проти задоволення позову заперечує, оскільки підставою для призначення керівником органу поліції службового розслідування може бути безпосереднє виявлення органом поліції (його структурним підрозділом або посадовою особою) факту порушення поліцейським встановленого Законом України "Про запобігання корупції".

Тому, за наявності законних підстав для проведення службового розслідування начальником ГУНП видано наказ від 12.07.2023 № 585 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії».

Під час проведення службового розслідування було встановлено, що 01.03.2023р., виконуючи обов`язки відповідального від керівництва Сумського РУП, ОСОБА_1 порушив вимоги наказу МВС від 23.05.2017р. №440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», не здійснив повну перевірку готовності чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, не проінструктував їх, порушив вимоги розділу II Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, а саме не здійснив цільовий інструктаж перед виконанням службових завдань, пов`язаних із можливим застосуванням або використанням зброї, оперуповноваженому ВКП ОСОБА_2 , фактично вчинив дії та прийняв рішення, про що особисто поставив підпис напроти прізвища кожного співробітника, про допуск працівників поліції до несення служби у складі добового наряду слідчо-оперативної групи без належної їх перевірки та інструктування.

Окремо додатково, ОСОБА_1 порушив пункт 2 частини 1 статті 28 Закону, а саме не повідомив безпосереднього керівника про той факт, що після отримання інформації про необхідність виконання повноважень відповідального Сумського РУП спільно із його близькою особою ОСОБА_2 , а саме 01.03.2023 у нього виник потенційний конфлікт інтересів, що виразився у суперечності між його приватним інтересом (необ`єктивною оцінкою щодо близької особи ОСОБА_2 ) та дискреційними службовими повноваженнями, якими він мав би бути наділений під час виконання обов`язків відповідального Сумського РУП, передбаченими наказом МВС від 23.05.2017 № 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», в частині перевірки готовності чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування та проведенню їм інструктажу, допуску до несення служби, здійснення вибіркових перевірок несення служби добовими нарядами та нарядами поліції в підпорядкованих підрозділах поліції.

Крім того, ОСОБА_1 , заступивши на чергування в якості відповідального від керівництва Сумського РУП 01.03.2023 в порушення вимог наказу МВС від 23.05.2017 № 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України» без належного проведення перевірки готовності чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, проведення їх інструктажу, в порушення розділу II Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, а саме не здійснивши цільовий інструктаж перед виконанням службових завдань, пов`язаних із можливим застосуванням або використанням зброї, близькій особі ОСОБА_2 , порушив частину 1 статті 27, пункт 3 частини 1 статті 28 Закону, що виразилося у вчиненні дії та прийнятті рішення щодо допуску до несення служби близької особи ОСОБА_2 у складі слідчо-оперативної групи Сумського РУП в умовах реального конфлікту інтересів: суперечності між його приватним інтересом (необ`єктивною оцінкою роботи близької особи ОСОБА_2 ) та дискреційними службовими повноваженнями у виді контрольно-наглядових функцій відповідального Сумського РУП, в чому можуть вбачатися ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Представник відповідача зазначає, що вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому рішення відносно останнього є правомірним та обґрунтованим, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у догани є співмірним із вчиненим проступком.

Крім того, під час визначення позивачу виду дисциплінарного стягнення враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно позивачем, попередня поведінка позивача, його характеристика, а також шкоду, завдану авторитету органів поліції.

На підставі викладеного, ГУНП в Сумській вважає позовні вимоги ОСОБА_7 необґрунтованими, а позовну заяву такою, яка не має бути задоволеною.

02.10.2023р. представником позивача подано відповідь на відзив (т.1, а.с.162-163)ё відповідно до якої ОСОБА_1 вживав необхідних заходів, передбачених Законом України «Про запобіганню корупції», що встановлено під час службового розслідування, а саме подавав 29.12.2020р. повідомлення про роботу близьких осіб на ім`я начальника ГУНП в Сумській області.

Відповідальним від керівництва Сумського РУП полковником поліції ОСОБА_1 під час збору чи реагування на вчинені кримінальні правопорушення вказівки членам слідчо-оперативної групи не надавались, що свідчить про відсутність конфлікту інтересів, адже ОСОБА_1 ніяких рішень щодо ОСОБА_2 не приймалось, і вказівок не надавалось.

Також зауважує, що з графіком чергувань працівників Сумського РУП в СОГ та інших нарядах з 27.02.2023р. до 05.03.2023р., затвердженого т.в.о. начальником Сумського РУП ГУНП в Сумській області полковником поліції ОСОБА_6 ще 27.02.2023р., позивач не ознайомлювався, тому не міг бачити, з ким він має чергувати в одну зміну.

Більш того, у вказаному графіку зазначено лише прізвища співробітників, без імен та по-батькові, що унеможливлює ідентифікацію ОСОБА_2 як племінника позивача.

Ухвалою від 20.02.2024р. підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду у відкритому судовому засіданні, яке відкладалося внаслідок оголошення "Повітряної тривоги" на території Сумської області метою недопущення загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду та суддів та за клопотанням представника позивача про відкладення судового розгляду справи.

Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні у задоволенні позову просив відмовити з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Вислухавши осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 служить у правоохоронних органах на посаді старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області.

Відповідно до обставин справи на виконання Плану заходів щодо запобігання та виявлення корупції серед поліцейських, державних службовців, інших працівників ГУНП в Сумській області на 2022-2024 роки та відповідно до підпункту 4.16 пункту 4 Положення про сектор запобігання корупції Головного управління Національної поліції в Сумській області, затвердженого наказом ГУНП від 28.04.2023 № 362, відповідно до наказу ГУНП 13.06.2023 № 584 «Про проведення перевірки Сумського РУП, з 29.06 до 30.06.2023 працівниками сектору запобігання корупції ГУНП (далі - СЗК ГУНП) проведено перевірку щодо стану організації роботи із запобігання та виявлення корупції в Сумському РУП, під час якої виявлені можливі порушення обмежень та заборон передбачених Законом.

Наказом ГУНП від 12.07.2023 № 585 за результатами проведеної перевірки призначено службове розслідування (продовженого наказом ГУНП від 25.07.2023 №626).

Під час перевірки працівниками СЗК ГУНП Журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю Сумського РУП встановлено факт спільного несення служби 01.03.2023 в якості відповідального від керівництва Сумського РУП тимчасово виконуючим обов`язки заступника начальника відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Сумського РУП полковником поліції ОСОБА_1 та оперуповноваженим сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Сумського РУП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , які відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» є близькими особами.

Під час проведення службового розслідування членами дисциплінарної комісії ГУНП встановлено, що відповідно до наказу ГУНП від 12.01.2023 № 15 о/с «По особовому складу», з 12.01.2023 на полковника поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора СРПП ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП покладено тимчасове виконання обов`язків за вакантною посадою заступника начальника відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Сумського РУП, а з 02.05.2023 полковник поліції ОСОБА_1 відповідно до наказу ГУНП від 01.05.2023 № 171 о/с «По особовому складу» звільнений від тимчасового виконання обов`язків за вакантною посадою заступника начальника відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Сумського РУП.

Наказом ГУНП від 01.04.2022 № 121 о/с «По особовому складу» на посаду оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності ВКП Сумського РУП призначено сержанта поліції ОСОБА_2 , який на даний час проходить службу на цій посаді.

Так, 01.03.2023 відповідно до графіку чергувань, затвердженого 27.02.2023 тимчасово виконуючим обов`язки начальника Сумського РУП полковником поліції ОСОБА_6 , відповідальним від керівництва Сумського РУП заступив полковник поліції ОСОБА_1 , а від ВКП Сумського РУП - молодший лейтенант поліції ОСОБА_2 , вказаний графік підписано начальником відділу моніторингу Сумського РУП підполковником поліції ОСОБА_5 .

Відповідно до листа УКЗ ГУНП від 20.07.2023 № 2927/12/201-2023 на запит СЗК ГУНП від 17.07.2023 № 371/47/01-2023 ОСОБА_1 було повідомлено кадровий підрозділ про роботу близьких осіб в ГУНП в Сумській області, а саме племінника ОСОБА_2 , та отримано копію повідомлення оперуповноваженого ВКП Сумського РУП ОСОБА_2 щодо роботи його близької особи - дядька ОСОБА_1 ..

Опитаний ОСОБА_1 пояснив, що ОСОБА_2 є його племінником, але близькою особою він його не вважає і він для нього не є таким тому, що вони зовсім не спілкуються, спільно не проживають, не пов`язані спільним побутом і вони не мають взаємних прав та обов`язків. При призначенні на посаду ОСОБА_1 повідомляв про роботу близьких осіб. Вказав, що його посадові обов`язки із посадовими обов`язками ОСОБА_9 не перетинаються.

Також ОСОБА_1 пояснив, що дійсно 01.03.2023р. він перебував на службі у добовому наряді в якості відповідального від керівництва Сумського РУП. Про факт несення служби із племінником ОСОБА_2 він не знав. Вранці, перед заступанням на чергування, йому особисто чи оперативному черговому зателефонував виконуючий обов`язки сектору протидії незаконному заволодінню автомототранспорту ВКП Сумського РУП ст. лейтенант поліції ОСОБА_3 , який попередив про те, що один з оперативних співробітників ВКП Сумського РУП, який повинен заступати на чергування, трохи спізниться, оскільки зранку доставлятиме особу до Сумського РУП. Хто саме був цей оперативний працівник, йому не повідомили, тому він і не знав, що саме ОСОБА_2 повинен був заступати на чергування у складі СОГ. Через деякий час йому повідомили, що оперативний працівник знаходиться вже на місці, проте, за словами ОСОБА_1 , його вже не було на місці несення служби. Також позивач пояснив, що після проведення інструктажу поставив свій підпис навпроти прізвищ працівників, які заступили на чергування. Але внаслідок того, що на чергування заступає велика кількість осіб, то при проставленні підписів він не читав всі прізвища і не звернув увагу на те, що в журналі проведення інструктажів було присутнє прізвище ОСОБА_2 . Протягом всього чергування з ОСОБА_2 він ніде не перетинався. Ніяких дій відносно свого племінника він не вчиняв і у прийнятті будь-якого рішення участі не приймав.

Опитаний ОСОБА_2 пояснив, що ОСОБА_1 відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» є його близькою особою, а саме рідним дядьком. Із цією особою він не спілкується близько 10 років, жодних взаємовідносин з ним не має. При проведенні інструктажу 01.03.2023 був відсутнім, оскільки відповідно до вказівки т.в.о. начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами ВКП Сумського РУП ОСОБА_3 займався доставленим особи до Сумського РУП. ОСОБА_1 в цей день він не бачив, з ним не перетинався. Інструктаж членів слідчо-оперативної групи в Сумському РУП відбувається о 08.00 годині.

01.03.2023р. близько 08.30 години, ОСОБА_2 повернувся до Сумського РУП та повідомив інспектору чергового майору поліції ОСОБА_4 , що повернувся із адреси і буде перебувати на робочому місці. Останній перевірив його посвідчення, зовнішній вигляд, наявність табельної зброї, але рівень знань відповідно до розділу II «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, не перевіряв.

Опитаний ОСОБА_6 пояснив, що особисто йому не було відомо про те, що полковник поліції ОСОБА_1 та молодший лейтенант поліції ОСОБА_2 відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» є близькими особами. Також, будучи відповідальним від керівництва Сумського РУП, 01.03.2023р. полковник поліції ОСОБА_1 не повідомляв його особисто про можливий потенційний або реальний конфлікт інтересів, оскільки членом слідчо-оперативної групи є його близька особа - племінник оперуповноважений ВКП ОСОБА_2 .

Опитаний ОСОБА_3 пояснив, що станом на 01.03.2023 тимчасово виконував обов`язки начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортних засобів ВКП Сумського РУП. На той час у його підпорядкуванні перебував оперуповноважений ВКП молодший лейтенант поліції ОСОБА_2 , який 01.03.2023 відповідно до графіку чергувань заступив та здійснював чергування у складі слідчо-оперативної групи. В цей же день дійсно проводилась доставка осіб до Сумського РУП за дорученням слідчого, однак не пам`ятає, ким саме з працівників ВКП Сумського РУП. Стосовно повідомлення відповідального від керівництва Сумського РУП ОСОБА_1 або інспектора - чергового чергової частини Сумського РУП ОСОБА_4 про те, що його підлеглий ОСОБА_2 запізниться на проведення інструктажу, теж не пам`ятає, оскільки минув тривалий термін часу.

Опитаний ОСОБА_4 пояснив, що він як інспектор - черговий при заступанні на службу особового складу слідчо-оперативної групи перевіряє наявність всіх членів СОГ та зачитує прізвища членів слідчо - оперативної групи, які заступають відповідно до графіку. Чи був присутній 01.03.2023 при проведенні інструктажу ОСОБА_2 , а також чи повідомляв йому ОСОБА_3 або відповідальний від керівництва ОСОБА_1 про те, що оперуповноважений ОСОБА_2 запізнюється, не пам`ятає внаслідок спливу тривалого часу. Також зазначив, що у разі запізнення одного із членів СОГ на інструктаж зазвичай начальник відділу (сектору) або сам поліцейський повідомляє відповідального від керівництва або інспектора - чергового чергової частини. У разі повідомлення інспектора - чергового про запізнення поліцейського, інспектором - черговим в обов`язковому порядку повідомляється відповідальний від керівництва. Взагалі присутність всіх членів СОГ перевіряє відповідальний від керівництва, встановлює причину відсутності (запізнення). Після прибуття до Сумського РУП поліцейський повинен повідомити відповідального від керівництва. 01.03.2023 відповідальним від керівництва ОСОБА_1 здійснювалась перевірка у членів слідчо- оперативної групи рівня знань вимог статей Закону України «Про Національну поліцію», Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, перевірявся зовнішній вигляд поліцейських, посвідчення.

У подальшому, за результатами проведеного службового розслідування відповідно до пункту 1 наказу ГУНП в Сумській області від 08.08.2023 №883 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП» за порушення службової дисципліни, що виразилося в ігноруванні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, та призвело до порушення вимог наказу МВС від 23.05.2017 № 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», розділу II Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, частини 1 статті 27, пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», тому на підставі статей 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до полковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_2), старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП, дисциплінарне стягнення у виді догани. Позивач під особистий підпис ознайомився із зазначеним наказом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (Закон №580-VIII) поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з ч. 1 та 2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За приписами ч. 1 та 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України №2337-VIII від 15.03.2018 (Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Пунктами 1, 5 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

В силу вимог ч. 1, 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року у справі №815/4478/16.

Встановлено, що підставою прийняття Головним управлінням Національної поліції в Сумській області спірного наказу № 883 від 08.08.2023 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП" слугувало порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, та призвело до порушення вимог наказу МВС від 23.05.2017 № 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», розділу II Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, частини 1 статті 27, пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», на підставі статей 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до полковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_2), старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП, дисциплінарне стягнення у виді догани.

Не повідомлення безпосереднього керівника про той факт, що після отримання інформації про необхідність виконання повноважень відповідального Сумського РУП спільно із його близькою особою ОСОБА_2 , а саме 01.03.2023р., як стверджував представник відповідача в судовому засіданні, позивачем про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів що виразився у суперечності між його приватним інтересом (необ`єктивною оцінкою щодо близької особи ОСОБА_2 ) та дискреційними службовими повноваженнями, якими він мав би бути наділений під час виконання обов`язків відповідального Сумського РУП, передбаченими наказом МВС від 23.05.2017 № 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», в частині перевірки готовності чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування та проведенню їм інструктажу, допуску до несення служби, здійснення вибіркових перевірок несення служби добовими нарядами та нарядами поліції в підпорядкованих підрозділах поліції, і стало підставою для винесення оскаржуваного позивачем наказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" №1700-VII, який набрав чинності 26.10.2014, (Закон - №1700-VII) корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

У цій же статті вказаного Закону визначено значення терміну близької особи, до яких відносяться: члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Згідно з п.п. "з" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону №1700-VII на поліцейських поширюється дія Закону №1700-VII.

Відповідно до абз. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №1700-VІІ спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Пунктами 1, 2, 4 ч.1 ст. 28 Закону №1700-VII визначено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Отже, посадові особи, на яких поширюється дія цього закону, зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника.

Таким чином, є обов`язок поліцейського повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника.

Як вбачається з матеріалів справи, під час призначення на посади як ОСОБА_2 , так і позивач повідомляв начальнику ГУНП в Сумській області про роботу у головному управлінні поліції близьких осіб - дядька (полковника поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора СРПП ВП№1 м. Білопілля Сумського РУП) та племінника ( ОСОБА_2 - поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 (м. Тростянець) Охтирського відділу поліції ГУНП в Сумській області) відповідно (т.1, а.с.120-121).

Отже, позивач під час призначення на посаду виконав свій обов`язок повідомляти про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника.

При цьому, суд вважає необхідним відмітити, що графік чергувань працівників Сумського РУП в СОГ та інших нарядах з 27.02.2023р. до 05.03.2023р., згідно з яким 01.03.2023р. відповідальним від керівництва був призначений позивач ОСОБА_1 , а старшим охорони ВКН 4 - його племінник ОСОБА_2 (т.1, а.с.119), складено 27.02.2023р. начальником ВМ Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_5 та затверджено т.в.о. начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області полковником поліції ОСОБА_6 .

Водночас, доказів ознайомлення позивача із вказаним графіком, а саме із переліком поліцейських, які були включені до нього разом з ним на чергування, відповідачем до суду не подано.

Згідно із письмовими поясненнями ОСОБА_1 , наданими під час проведення службового розслідування щодо можливих порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» з боку окремих поліцейських ГУНП в Сумській області (т.1, а.с.146), з графіком чергування 01.03.2023р. він був ознайомлений напередодні, тобто 28.02.2023 року у денний час йому зателефонували із чергової частини і повідомили про те, що він наступного дня чергує в якості відповідального від керівництва. Однак, з ким він чергує, йому не повідомили.

Крім того, позивач у своїх письмових поясненнях вказує, що про те, що з ним служить 01.03.2023р. його племінник ОСОБА_2 , він не знав.

Зокрема, вранці перед заступанням на чергування йому повідомив виконуючий обов`язків сектору протидії незаконному заволодінню автомоторанспорту ВКП Сумського РУП старший лейтенант поліції ОСОБА_12 про те, що один з оперативних співробітників, який повинен заступати на чергування, спізниться, оскільки зранку він доставляє особу до Сумського РУП.

Оскільки такі випадки не є поодинокими, адже це є робочим процесом, позивач вказав оперативному черговому на те, що коли оперативний працівник з`явиться, щоб він доповів йому про це, щоб можна було провести інструктаж цієї особи.

Однак, хто саме був цей оперативний працівник, ОСОБА_1 не повідомили, тому він не знав, що саме ОСОБА_2 повинен був заступати на чергування разом із ним. Потім через деякий час позивача повідомили, що оперативний працівник перебуває вже на місці, проте ОСОБА_1 не було на місці несення служби, оскільки він поїхав із робочими питаннями.

Також у письмових поясненнях, наданих під час проведення службового розслідування, майор поліції ОСОБА_4 (т.1, а.с.132) зазначив, що він не повідомляв відповідального від керівництва Сумського РУП 01.03.2023р. ОСОБА_1 , що в складі слідчо-оперативної групи чергує оперуповноважений ОСОБА_2 , оскільки члени слідчо-оперативної групи чергують відповідно до графіку. В разі запізнення одного із членів СОГ на інструктаж зазвичай начальник відділу (сектору) або сам поліцейський повідомляє відповідального від керівництва або інспектора-чергового чергової частини. В разі повідомлення інспектора-чергового про запізнення поліцейського інспектором-черговим в обов`язковому порядку повідомляється відповідальний від керівництва. Після прибуття до Сумського РУП поліцейський повинен повідомити відповідального від керівництва.

Так, згідно з письмовими поясненнями племінника позивача (т.1, а.с.129) 01.03.2023р. він не був присутній під час проведення інструктажу відповідальним від керівництва ОСОБА_1 , оскільки відповідно до вказівки т.в.о. начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами ВКП Сумського РУП ОСОБА_3 він доставляв особу до Сумського РУП. ОСОБА_1 в той день він не бачив, з ним не перетинався.

Повернувшись до Сумського РУП, приблизно о 8год.30хв. ОСОБА_2 зайшов до чергового частини Сумського РУП, а саме до інспектора чергового майора поліції ОСОБА_4 , який повідомив, що інструктаж вже закінчено та перевірив його посвідчення, зовнішній вигляд, наявність табельної зброї, рівень знань не перевірявся.

Отже, внаслідок неповідомлення позивача про факт включення його до графіку чергувань 01.03.2023р. разом із племінником ОСОБА_2 він був позбавлений можливості повідомити безпосереднього керівника про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів.

Щодо не проведення цільового інструктажу перед виконанням службових завдань, пов`язаних із можливим застосуванням або використанням зброї, оперуповноваженому відділу кримінальної поліції Сумського РУП ОСОБА_2 та проставлення позивачем підпису напроти його прізвища про допуск працівників поліції до несення служби у складі добового наряду слідчо-оперативної групи без належної його перевірки та інструктування, що, на думку відповідача, свідчить про виникнення у нього 01.03.2023р. потенційного конфлікту інтересів, що виразився у суперечності між його приватним інтересом (необ`єктивною оцінкою близької особи ОСОБА_2 ) та дискреційними службовими повноваженнями, якими він мав би бути наділений під час виконання обов`язків відповідального Сумського РУП, передбаченими наказом МВС від 23.05.2017 .N3 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України», суд зазначає таке.

Згідно із вимогами наказу МВС України від 27.04.2023р. №357 «Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або інші події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», а саме пунктом 1 розділу VIII цієї Інструкції, визначено, що щотижня (рекомендовано щоп`ятниці на наступний тиждень) старші служб територіального відділу поліції надають до чергової частини графіки чергування поліцейських підпорядкованих служб, що заступають у складі нарядів поліції на наступний тиждень.

Так, на виконання вказаних вимог у Сумському РУП відділом моніторингу щоп`ятниці проводиться збір інформації від старших підрозділів (служб) про заступання підпорядкованого складу в складі слідчо-оперативних груп та інших видах добового наряду, при цьому відділом моніторингу керівнику Сумського РУП або особі, яка його замітає, надаються прізвища поліцейських з числа керівної ланки, які мають по черзі заступити для несення служби у якості відповідального від керівництва. Після цього складається та затверджується керівником управління поліції загальний графік чергування.

Відповідно до наказу МВС від 23.05.2017 № 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України» розділом IV цієї інструкції передбачено, що для ефективності здійснення цілодобового контролю за забезпеченням захисту прав громадян, публічної безпеки і порядку в ТВП призначається відповідальний від керівництва ТВП (далі - відповідальний по ТВП). У вихідні та святкові дні відповідальними призначаються заступники керівника ТВП та керівники структурних підрозділів ТВП, в інші дні - заступники керівників структурних підрозділів ТВП та найбільш досвідчені поліцейські із числа середнього складу поліції, список яких визначений та затверджений наказом керівника ТВП.

Пунктом 4 розділу 4 наказу МВС від 23.05.2017 № 440 встановлено, що відповідальний по ТВП зобов`язаний:

1) прибути перед заступанням на чергування до чергової частини та ознайомитися з оперативною обстановкою, перевірити готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції ТВП, які залучаються до чергування, провести їх інструктаж;

2) перевірити наявність правових підстав доставлення до ТВП осіб, утримання їх у КЗ та при виявленні порушень їх прав, ужити невідкладних заходів щодо їх поновлення;

3) забезпечити організацію своєчасного розгляду обставин осіб, які підозрюються в учиненні кримінальних правопорушень та осіб, затриманих за вчинення адміністративних правопорушень;

4) перебувати в службовому приміщенні за місцем розташування ТВП, постійно бути на зв`язку із черговою частиною, виїжджати на місце подій та здійснювати перевірку організації несення служби нарядами поліції;

5) вносити через оперативного чергового за погодженням із керівником ТВП зміни в розстановку сил і засобів під час ускладнення оперативної обстановки;

6) виїжджати особисто на місце вчинення резонансного кримінального правопорушення чи надзвичайної події, інформація про які підлягає передачі до чергових частин вищого рівня та може викликати суспільний резонанс, для надання практичної допомоги, ліквідації наслідків надзвичайних подій;

7) забезпечувати контроль за своєчасним оперативним інформуванням чергових частин вищого рівня про вчиненні на території обслуговування резонансні кримінальні правопорушення чи надзвичайні події, інформація про які підлягає передачі в установленому порядку;

8) здійснювати вибіркові перевірки несення служби добовими нарядами та нарядами поліції в підпорядкованих підрозділах поліції.

Після завершення чергування відповідальний по ТВП доповідає керівнику ТВП про стан оперативної обстановки на території обслуговування, результати перевірок, виявлені проблемні питання, а також надає пропозиції щодо їх усунення та вдосконалення службової діяльності.

Також, відповідно до розділу ІІ «Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю», затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, цільовий інструктаж з поліцейськими проводиться перед виконанням службових завдань, пов`язаних із можливим застосуванням або використанням зброї і проводить його уповноважена особа від керівництва органу поліції.

Цільовий інструктаж завершується перевіркою рівня знань, а саме: усним опитуванням знання матеріальної частини зброї, правил та порядку її застосування і використання, заходів безпеки при поводженні з нею, основ, правил і прийомів стрільби, а також перевіркою набутих навичок безпечного поводження зі зброєю. Рівень знань перевіряє особа, яка проводила інструктаж.

Запис про проведення цільового інструктажу робить особа, яка його проводила, у журавлі реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю.

Дисциплінарною комісією ГУНП встановлено, що відповідно до Журналу інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю Сумського РУП за 01.03.2023, ОСОБА_1 , будучи відповідальним, провів інструктаж всім членам слідчо-оперативної групи, про що проставив свій особистий підпис у стовбці «підпис особи, яка інструктує» напроти кожного прізвища члена слідчо-оперативної групи, який заступив на добове чергування, включно і оперуповноваженого ОСОБА_2 (т.1, а.с.118).

Відповідно до розділу 2 п. 2.3 Методичних рекомендацій від 21.10.2022 №13 «Щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» (далі - Методичні рекомендації) приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними.

Згідно з п. 2.3.1 Методичних рекомендацій дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта. Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи без діяти, а якщо діяти - у виборі варіанта рішення чи дії серед варіантів, що прямо чи опосередковано закріплені в законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанта вибору із будь-ким.

Відповідно до п. 2.5. Методичних рекомендацій реальний конфлікт інтересів виникає коли є приватний інтерес і службові/представницькі повноваження реалізовані або мають бути реалізовані особою, у зв`язку з чим виникає суперечність. В той же час в вищезазначеному пункті вказано, що при реальному конфлікті інтересів особа реалізує або повинна реалізувати свої повноваження у сфері, де наявний приватний інтерес. Це викликає суперечність між повноваженнями і приватним інтересом, яка впливає на об`єктивність вчинення чи невчинення дій або прийняття чи неприйняття рішень.

Вжиття заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів стосується як працівника поліції, у якого можливе виникнення реального конфлікту інтересів при виконання посадових повноважень, проведенні (участі у проведенні) службового розслідування або розгляді (участі у розгляді) звернень громадян, так і на керівника, який зобов`язаний уникати прийняття рішень або вчинення дій, що можуть створити передумови для виникнення конфлікту інтересів у підлеглих йому працівників поліції.

Невиконання вказаного обов`язку працівником поліції є свідомим створенням ним обставин реального конфлікту інтересів, стосовно якого у подальшому необхідним буде вжиття заходів щодо його врегулювання.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначав, що для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Отже, для встановлення того, чи вчинив позивач дисциплінарний проступок, пов`язаний із порушенням вимог Закону України «Про запобігання корупції», серед іншого, необхідно встановити, як саме наявна у нього суперечність між приватним інтересом і службовими повноваженнями реально вплинула на прийняття ним об`єктивного або неупередженого рішення щодо свого близького родича.

Зокрема, відповідно до наказу МВС України від 23.05.2017 № 440 «Про затвердження Інструкції з організації діяльності чергової частини служби органів (підрозділів) Національної поліції України» відповідальний від керівництва Сумського РУП перевіряє готовність чергової зміни, добового наряду та нарядів поліції, які залучаються до чергування, здійснює їх інструктаж.

Вивченням посадової інструкції старшого інспектора СРПП ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ОСОБА_1 встановлено (т.1, а.с.140-142), що обов`язки останнього безпосередньо не перетинаються із посадовими обов`язками його племінника - ОСОБА_2 , який працював оперуповноваженим у секторі розкриття злочинів проти власності ВКП Сумського РУП.

Крім того, до посадових обов`язків позивача не належить складання графіків чергувань та включення до нього конкретних осіб.

Як вбачається із графіку чергувань, останній був затверджений 27.02.2023р. тимчасово виконуючим обов`язки начальника Сумського РУП полковником поліції ОСОБА_6 (т.1, а.с.119) та підписаний начальником ВМ Сумского РУП ГУНП в Сумській області підполковником поліції ОСОБА_5 , а не позивачем.

Із письмових пояснень ОСОБА_2 (т.1,а.с.119), ОСОБА_6 (т.1, а.с.130-131), який працював на посаді заступника начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області, полковника поліції, а також самого ОСОБА_1 (т.1, а.с.146, зворотній бік), наданих під час службового розслідування, вбачається, що 01.03.2023р. ОСОБА_2 із позивачем не перетинався, жодних рішень ним як членом СОГ під час несення служби в добовому наряді, зокрема, реагування на виклики та повідомлення громадян, складання адмінісьративних матеріалів, затримання та доставка осіб тощо під керівництвом ОСОБА_1 стосовно членів слідчо-оперативної групи не приймалося, оскільки старший інспектор - черговий чергової частини відділу моніторингу Сумського РУП є старшим чергової зміни та добового наряду, який здійснює загальне керівництво роботою чергової зміни та добового наряду Сумського РУП, які заступили на добове чергування.

Слідчий або дізнавач після прибуття на місце події є старшим слідчо-оперативної групи, який приймає відповідні рішення щодо оперативного збору інформації, керує діями членів слідчо-оперативної групи та допоміжними силами. Також слідчий або дізнавач безпосередньо доповідає старшому інспектору- черговому.

Тобто, відповідальним від керівництва Сумського РУП полковником поліції ОСОБА_1 вказівки під час збору чи реагування на вчинені кримінальні правопорушення членам слідчо-оперативної групи не надавались.

Тому суд визнає, що жодним чином відповідачем не доведено і не надано доказів того, що позивач в цій ситуації діяв в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів, і що в його діях є ознаки саме корупції.

Отже, дослідивши матеріали службового розслідування та зміст оскаржуваного наказу, суд вважає, що відповідачем не доведено наявності у позивача складу дисциплінарного проступку, відповідно дисциплінарне стягнення накладено неправомірно.

Між тим, відповідно до ст.14 Дисциплінарного Статуту службове розслідування проводиться саме з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.

Таким чином, позовні вимоги позивача про визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу №883 від 08.08.2023 року (тобто, у частині, яка стосується застосування саме до нього дисциплінарного стягнення) підлягають задоволенню.

При цьому, суд також враховує, що згідно з відповіддю Сумського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 04.04.2024р. на запит суду (т.2, а.с.1) встановлено, що за результатами розгляду висновку службового розслідування щодо можливих порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» з боку окремих поліцейських ГУНП в Сумській області, затвердженого начальником ГУНП в Сумській області П. Токарем 04.08.2023, матеріали про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП, стосовно старшого інспектора СРПП ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області ОСОБА_1 не складались внаслідок того, що проекти протоколів не погоджено Окружною прокуратурою міста Суми.

Зокрема, відповідно до надісланого у відповідь на запит суду листа Окружної прокуратури міста Суми від 15.05.2024р. №51-4357ВИХ-24 (т.2, а.с.11-12) 26.09.2023 до Окружної прокуратури міста Суми з Сумського управління ДВБ НП України надходили проекти протоколів та матеріали стосовно ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 2.4.2. Інструкції про порядок обліку кримінальних та адміністративних корупційних правопорушень затвердженої наказом Генеральної прокуратури, Міністерства внутрішніх справ, Служби безпеки, Міністерства доходів і зборів, Міністерства оборони, Державної судової адміністрації України від 22.04.2013 за № 52/394/172/71/268/60, працівник (посадова особа) перед складанням протоколу про адміністративне корупційне правопорушення погоджує його проект та матеріали перевірки у прокурора, який здійснює нагляд за додержанням законів у сфері запобігання та протидії корупції.

За результатом розгляду проектів протоколів та матеріалів стосовно ОСОБА_1 встановлено, що відповідно до ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Невід`ємною складовою конфлікту інтересів є службові/представницькі повноваження та вплив (можливість впливу) приватного інтересу на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій під час реалізації таких повноважень.

Приватний інтерес здатний впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації дискреційних службових чи представницьких повноважень.

Суперечність полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого - особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

При цьому, конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Разом з тим, у вказаних проектах протоколів не зазначено, в чому саме полягав приватний інтерес ОСОБА_1 під час проведення інструктажу ОСОБА_2 , яким чином проведення інструктажу може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, тим більше, що проведення інструктажу було обов`язком ОСОБА_1 , а не дискреційними повноваженнями останнього.

Відтак, за результатом розгляду проектів протоколів 27.09.2023р. Сумському управлінню ДВБ НП України надано відповідь про відсутність підстав для їх погодження.

Стаття 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно зі ст. 255 КУпАП в справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати: 1) уповноважені на те посадові особи: а саме - органів Національної поліції ст.ст. 172-4 - 172-9 (за винятком правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище).

Однак, протокол за ст. ст. 172-7 КУпАП відносно позивача правомочними особами погоджено не було.

Тому, основним є те, що, як висновок дисциплінарної комісії від 04.08.2023р., так і наказ відповідача про застосування до позивача дисциплінарного стягнення від 08.08.2023р., не підтверджують невжиття позивачем заходів щодо недопущення виникнення конфлікту інтересів, оскільки вказані обставини не були доведені і перевірені у передбаченому чинним законодавством порядку.

Щодо визнання протиправними та скасування пунктів 2,3 та 4 оскаржуваного наказу, суд зазначає, що вони безпосередньо не стосуються позивача, а саме: згідно з пунктом 2.2 УКЗ ГУНП ( ОСОБА_15 ) забезпечити облік застосованих дисциплінарних стягнень, відповідно до вимог пункту 3 розділу VIII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 та виконання частини 4 розділу ІІ Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018р. №166; відповідно до п.3 наказу ВП №1 (м. Білопілля) Сумського РУП ( ОСОБА_16 ) забезпечити виконання наказу шляхом його оголошення у підпорядкованому підрозділі, особистого ознайомлення з ним зацікавлених осіб та направлення матеріалів до УКЗ ГУНП для обліку, відповідно до вимог пункту 3 розділу VIII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893; пунктами 4.1 та 4.2 наказу на СЗК ГУНП ( ОСОБА_17 ) покладено проведення додаткових занять для особового складу підрозділів ГУНП щодо вивчення вимог, заборон та обмежень, передбачених розділом V Закону України «Про запобігання корупції», а також надання на постійній основі консультативної (методичної) допомоги працівниками поліції щодо дотримання вимог антикорупційного законодавства.

Отже, відповідно до приписів частини першої статті 55 Конституції України, пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України № 9-зп від 25 грудня 1997 року будь-яка особа має право звернутись до суду, якщо її права порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Тобто, оспорюване позивачем рішення відповідача у цій частині повинно мати безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи шляхом або позбавлення можливості повністю чи в частині реалізувати належне цій особі право, або шляхом безпідставного покладення на цю особу будь-якого обов`язку.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Аналізуючи вищевикладене, суд зазначає, що підставою для звернення до адміністративного суду є наявність у позивача порушених прав, свобод або інтересів зі сторони суб`єкта владних повноважень. В такому випадку порушені права підлягають захисту судом у спосіб, що дозволить відновити таке порушене право.

Враховуючи зазначене, між сторонами не існують спірні правовідносини щодо пунктів 2, 3 та 4 наказу від 08.08.2023р. №883, оскільки вони жодним чином не покладають на позивача будь-якого обов`язку чи порушують його права.

Відтак, відсутність порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову в частині визнання протиправними та скасування цих пунктів.

Згідно з вимогами ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно з пунктом 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, N 303-A, п.29).

Відтак, беручи до уваги вищевикладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи докази в сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1073грн.60 коп. (т.1, а.с.39).

Враховуючи висновок суду про часткове задоволення позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору, пропорційна розміру задоволених позовних вимог, а саме 536грн.66коп.

Щодо стягнення на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає таке.

Так, згідно з ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, крім іншого, витрати на професійну правничу допомогу та витрати по підготовці справи до розгляду. Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини.

Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Згідно з частинами першою - третьою статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина четверта статті 134 КАС України).

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина п`ята статті 134 КАС України).

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина шоста статті 134 КАС України).

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина сьома статті 134 КАС України).

Частиною сьомою статті 139 КАС України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Аналіз наведених положень процесуального законодавства дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

На підтвердження наданих послуг представником позивача до суду надано: ордер на надання правничої допомоги серія ВМ №1026714 від 25.08.2023р. (т.1, а.с.40), копію договору про надання правничої допомоги в адміністративній справі від 15.08.2023р. (т.1, а.с.38), копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серія СМ№000748 (т.1,а.с.41), копію платіжної інструкції від 20.09.2023р. на суму 15000грн. (т.1,а.с.164), рахунок на оплату №74 від 25.08.2023р. (т.1,а.с.165).

Згідно з п.4.1 договору про надання правничої допомоги в адміністративній справі від 15.08.2023р. (т.1, а.с.38) на визначення розміру гонорару впливають строки та результати вирішення спірних правовідносин, ступінь важкості справи, обсяг правових послуг, необхідних для досягнення бажаного результату та належного виконання окремих доручень Клієнта. Обсяг професійної правничої допомоги враховується при визначені обґрунтованого розміру гонорару.

При цьому, в матеріалах справи відсутні докази, скільки часу адвокат витратив на складання кожного документу (позову та відповіді на відзив тощо), а також не вказаний конкретний обсяг правових послуг, необхідних для досягнення бажаного результату та належного виконання окремих доручень, хоча відповідно до частини 5 статті 134 КАС України до принципів співмірності витрат на оплату послуг адвоката належить час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), та обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт.

Тобто складність справи, серед іншого, означає й те, що цей спір потребував значних затрат часу, а підготовка цієї справи до розгляду у суді вимагала значного обсягу юридичної та технічної роботи.

Отже, суд вважає, що понесені витрати позивача на правничу допомогу адвоката у розмірі 15000,00 грн. не є співмірними зі складністю справи, обсягом правових послуг та часом, витраченим адвокатом на виконання робіт, а тому суд із урахуванням часткового задоволення позовних вимог дійшов висновку про присудження на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судових витрат, пов`язаних із правничою допомогою адвоката, у розмірі 3500грн.00коп.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу начальника ГУНП в Сумській області Петра Токаря № 883 від 08.08.2023 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП", яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

У задоволенні інших вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Сумській області (40030, м. Суми, вул. Герасима Кондатьєва,23, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн. 66 (шістдесят шість) коп. та 3500 (три тисячі п`ятсот) грн. 00 коп. витрат на професійну правову допомогу.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 01.11.2024 р.

Суддя О.О. Осіпова