Справа № 380/11825/24
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2024-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2024 рокусправа № 380/11825/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої - судді Потабенко В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу,

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області (далі ГУ ДПС у Львівській області, відповідач), у якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Львівській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» №12-дс від 06.05.2024.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 06.05.2024 ГУ ДПС у Львівській області прийнято наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» №12-дс, яким на підставі п. п. 2, 5 ч. 2 ст. 65, п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» оголошено догану старшому державному інспектору Мостиської державної податкової інспекції (далі Мостиська ДПІ) ОСОБА_1 за здійснення перегляду у підсистемах ІКС «Податковий блок» відомостей стосовно ОСОБА_2 в період з 16.10.2023, 01.11.2023, 21.12.2023, 19.01.2024 та всупереч п. 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» від 21.03.2023 №108 - неповідомлення безпосереднього керівника про вчинення таких дій. Позивач не погоджується з таким наказом, вважає його протиправним, оскільки вхід до облікової картки 16.10.2023, 01.11.2023, 21.12.2023, 19.01.2024 відбувся в межах виконання своїх посадових обов`язків, до яких, серед іншого, належить перегляд по платежах платників податків, реєстрація заяв на застосування спрощеної системи оподаткування, надання консультацій з приводу правильності та своєчасності сплати податкових платежів, підготовка аналітичних та інформаційних матеріалів. З цією метою позивачка систематично здійснює аналіз своєчасності сплати податкових зобов`язань та подання податкової звітності. У ході виконання зазначених завдань також здійснює перегляд реєстраційних даних платників податків, інтегрованих карток платників та поданої звітності. Перегляд ІКП, поданої звітності та їх реєстраційних даних здійснювався позивачкою на рівні з іншими фізичними особами - підприємцями та виключно в рамках виконання своїх функціональних обов`язків. З метою підготовки інформаційних матеріалів при перегляді боргу по платниках податків відбувся вхід у інтегровану карточку платника податків ОСОБА_2 . Побачивши це, не вчиняючи жодних дій, зазначена інтегрована карточка платника податку була закрита. Крім цього, другий захід ІКС «Податковий блок» у карточку ОСОБА_2 відбувся у зв`язку з необхідністю перевірки вчасності надходження квитанції до декларації по ідентифікаційному коду, який виявився при відкритті карточки кодом матері. Тому виявивши зазначене, карточка ОСОБА_2 відразу була закрита. Позивач наголошує на тому, що 20.12.2023 ОСОБА_2 знята з обліку, як фізична особа підприємець, державна реєстрація її, як платника податків, припинена. У зв`язку з зазначеним жодного конфлікту інтересів у період після 20.12.2023 у позивача не було. Наказ «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» №108 від 21.03.2023 втрачає свою актуальність, оскільки відпали підстави у зв`язку з якими він виносився. Отже, перегляд у підсистемах ІКС «Податковий блок» відомостей стосовно ОСОБА_2 в період 16.10.2023, 01.11.2023 не були пов`язані з предметом конфлікту інтересів чи із наданням ФОП ОСОБА_2 переваг з питань оподаткування та із прийняттям будь-яких рішень щодо її діяльності. Позивачкою не здійснювалося внесення жодних змін в ІКП платника ФОП ОСОБА_2 , а також не здійснювалося коригування показників поданої нею звітності. Службова інформація в особистих цілях не використовувалася та не передавалася стороннім особам, її використання було з метою виконання функціональних обов`язків. Зазначене було також встановлене дисциплінарною комісією, оскільки згідно сформованих довідок по запиту користувача з визначенням ID працівника чітко простежується, що будь яких змін внесено не було, всі зміни відбувались в автоматичному режимі без ручного втручання. Проте, при винесенні спірного наказу вказані обставини відповідачем до уваги взято не було. Крім цього, позивач звертає увагу суду на те, що доступ до ІКС «Податковий блок» ОСОБА_1 надавався згідно зі службовими записками. Позивачці було визначено Початковий перелік ролей, в якому не визначено жодної ролі, яка дозволила б вчинити дію (або утриматись від її вчинення) чи прийняти рішення щодо своєї матері у інформаційно-телекомунікаційній системі ДПС. Відтак, факти вчинення нею дій в умовах конфлікту інтересів відсутні з огляду на обмеженість у формі доступу до ІТС ДПС. Тобто, позивачем не вчинялись дії, не відбувався розгляд справ, підготовка та прийняття рішень чи участь в його прийнятті, що стосувались ОСОБА_2 , а, відповідно, не було обов`язку письмово повідомляти про це безпосереднього керівника. Крім того, саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також ненаведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.

Ухвалою від 10.06.2024 суддя Львівського окружного адміністративного суду відкрила провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву 20.06.2024 вх. № 47127, в якому останній просить у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування відзиву зазначено, що оскаржуваний наказ відповідає вимогам ч. 2 ст. 77 Закону України «Про державну службу». Підставою для порушення дисциплінарного провадження стали результати перевірки, проведеної відповідно до наказу ГУ ДПС у Львівській області від 26.02.2024 № 106 з питань, викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 19.02.2024 № 4287/7/99-00-14-02- 07. До листа № 4287 долучено витяги з Журналу безпеки, у якому містяться відомості про моніторинг старшим державним інспектором Мостиської ДПІ Головного управління ДПС у Львівській області Андрейко Л.О. інформації в ІКС «Податковий блок» в режимі перегляду інформації в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності стосовно ОСОБА_1 , яка 16.10.2023, 01.11.2023, 21.12.2023 та 19.01.2024 здійснювала моніторинг інформації в ІКС «Податковий блок» в режимі перегляду інформації стосовно ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є її матір`ю. Відповідно до вимог ст. ст. 28, 29, 30 Закону України «Про запобігання корупції» наказом ГУ ДПС у Львівській області від 21.03.2023 № 108 застосовано захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів у вигляді усунення від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участь у його прийнятті, що стосуватимуться ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ). ОСОБА_1 перебуваючи на посаді старшого державного інспектора Мостиської ДПІ ГУ ДПС у Львівській області не дотрималась вимог посадової інструкції старшого державного інспектора Мостиської ДПІ ГУ ДПС у Львівській області, а саме: - Мета посади організація сервісного обслуговування платників податків. Організація роботи Центру обслуговування платників. - Основні посадові обов`язки надання адміністративних послуг в межах компетенції, Положення про Мостиську державну податкову інспекцію Головного управління ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 22.07.2022 № 312, із змінами, яким керувалась у своїй діяльності ОСОБА_1 : - 2.2.24 функція Надання адміністративних послуг, координація та контроль за їх наданням (38.2); - 2.2.25 функція Організація робіт із приймання і комп`ютерної обробки податкової та іншої звітності (39.2); - 2.2.31 функція Організація сервісного обслуговування платників та діяльності Центрів обслуговування платників (52.2); - 2.2.35 функція використання інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС для отримання інформації необхідної для використання функціональних обов`язків відділом (56.2.5.); - 2.2.42 функція контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору (80.2.). Працівники зобов`язані діяти доброчесно, а саме, не використовувати службове становище в приватних інтересах чи в неправомірних приватних інтересах інших осіб, у тому числі не використовувати свій статус та інформацію про місце роботи з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб (п.4.2. Правил № 52). Працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України (п.5.1. Правил № 52). Відповідно до вимог п. 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 № 158, державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України. У ст. 38 Закону України «Про запобігання корупції» зазначено, що особи, зазначені у п. 1, п.п. "а" п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими. Загальні вимоги до поведінки осіб, зазначених у п. 1, п.п. "а" п. 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх службових чи представницьких повноважень, підстави та порядок притягнення до відповідальності за порушення цих вимог встановлюються цим Законом, який є правовою основою для кодексів чи стандартів професійної етики (ст. 37 вищевказаного Закону). Відповідно до п. 7.2. Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216, користувач зобов`язаний використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом ДПС. Крім цього, Департамент стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань у Львівській області НП України своїм листом від 19.04.2024 № 2390/55/112/01-2024 повідомив Головне управління про те, що за результатами розгляду матеріалів щодо можливого порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» старшим державним інспектором Мостиської ДПІ ГУ ДПС у Львівській області ОСОБА_1 ознак адміністративних правопорушень пов`язаних з корупцією передбачених ч. ч. 1,2 ст. 172-7 та ч. 1 ст.172-8 КУпАП не встановлено. Разом з тим описані дії, вчинені старшим державним інспектором Мостиської ДПІ ГУ ДПС у Львівській області Андрейко Л.О., свідчать про можливе порушення розпорядчих документів, які регламентують порядок роботи з базами даних в ІКС «Податковий блок», інших нормативних документів з питань державної служби, що може свідчити про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку. Враховуючи вищевказане, ГУ ДПС у Львівській області правомірно наказом від 06.05.2024 № 12-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» ОСОБА_1 оголошено догану за здійснення перегляду в підсистемах ІКС «Податковий блок» відомостей стосовно ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 16.10.2023, 01.11.2023, 21.12.2023, 19.01.2024 та всупереч п. 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 21.03.2023 № 108 «Про врегулювання конфлікту інтересів», ОСОБА_1 письмово не повідомила безпосереднього керівника про вчинення таких дій, чим порушила вимоги Розділів 2, 3 посадової інструкції старшого державного інспектора Мостиської ДПІ ГУ ДПС у Львівській області, затвердженої в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області 03.07.2023; п. п.п. 2.2.23 розділу 2 Положення про Мостиську державну податкову інспекцію Головного управління ДПС у Львівській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Львівській області від 22.07.2022 № 312, із змінами; п. 5.1 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52; п. 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 № 158; ч. 1 ст. 38 Закону України «Про запобігання корупції»; п. 7.2. Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216; п. 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 21.03.2023 № 108 «Про врегулювання конфлікту інтересів», п. п. 1, 2, 7, 8 ч. 1 ст. 8, п. 1 ч. 1 ст. 62 Закону України «Про державну службу». Відтак, наказ ГУ ДПС у Львівській області від 06.05.2024 № 12-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» є правомірним та відповідає вимогам чинного законодавства.

За приписами ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За викладених обставин, оскільки відсутні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні, у відповідності до вимог ст.ст. 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 працює в органах податкової служби, починаючи з 02.06.2006. З 07.04.2022 і по теперішній час - на посаді старшого державного інспектора Мостиської ДПІ ГУ ДПС у Львівській області.

17.03.2023 позивачка направила повідомлення до ГУ ДПС у Львівській області про наявний у неї потенційний конфлікт інтересів, у якому вказала, що з метою упередження будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів під час виконання наданих позивачу службових повноважень, відповідно до ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» інформує про те, що близька особа позивачки (матір) ОСОБА_2 зареєстрована як фізична особа - підприємець (РНОКПП - НОМЕР_1 ) та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Львівській області.

21.03.2023 відповідачем винесено наказ № 108 «Про врегулювання конфлікту інтересів», яким застосовано до старшого державного інспектора Мостиської ДПІ ГУ ДПС у Львівській області Андрейко Л.О. захід зовнішнього регулювання конфлікту інтересів - усунуто позивача від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі у їх прийнятті з питань, що будуть стосуватись ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Вказаним наказом також було повідомлено позивача про те, що вона у випадку отримання до виконання завдань, що передбачатиме вчинення дій, розгляд справ, підготовку та прийняття рішення чи участі у його прийнятті, що стосуватиметься ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), не вчинятиме дій, не прийматиме рішень та письмово повідомить про це начальника Мостиської ДПІ ГУ ДПС у Львівській області або особо, яка виконує його обов`язки для залучення о прийняття рішень, вчинення дій інших працівників.

Відповідно до доповідної записки управління з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Львівській області від 18.03.20254 № 439/13-01-14-11 до ГУ ДПС у Львівській області надійшов лист департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України № 4287/7/99-00-14-02-07 від 19.02.2024 щодо можливого порушення посадовими особами ГУ ДПС у Львівській області вимог Закону України «Про запобігання корупції», Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України та Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, для проведення перевірки в межах компетенції та вжиття заходів, відповідно до вимог чинного законодавства. Зокрема, згідно інформації з журналів реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів ГУ ДПС у Львівській області під час перегляду інформації в підсистемах ІКС «Податковий блок» за період жовтня 2023 року січня 2024 року включно) встановлено факти вчиненні дій в ІКС ДПС 46 посадовим особами ГУ ДПС у Львівській області (в тому числі і ОСОБА_1 ) стосовно платників податків, які є близькими особами.

Наказом № 11-дн від 28.03.2024 «Про порушення дисциплінарного провадження» порушено дисциплінарне провадження стосовно старшого державного інспектора Мостиської ДПІ ГУ ДПС У Львівській області ОСОБА_1 з метою визначення наявності, характеру і тяжкості вчиненого нею дисциплінарного проступку перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи матері ОСОБА_2 16.10.2023, 01.11.2023, 21.12.2023 та 19.01.2024 (моніторинг інформації в режимі перегляду).

26.04.2024 на засіданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Львівській області прийнято рішення про наявність у діях старшого державного інспектора Мостиської ДПІ ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, визначеного п. п. 2, 5 ч. 2 ст. 65, п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» та рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

06.05.2024 ГУ ДПС у Львівській області винесено наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» №12-дс, яким на підставі п. п. 2, 5 ч. 2 ст. 65, п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» оголошено догану старшому державному інспектору Мостиської ДПІ ОСОБА_1 за здійснення перегляду у підсистемах ІКС «Податковий блок» відомостей стосовно ОСОБА_2 в період з 16.10.2023, 01.11.2023, 21.12.2023, 19.01.2024 та, всупереч п. 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» від 21.03.2023 №108, не повідомлення безпосереднього керівника про вчинення таких дій.

Підставою такого наказу стало подання дисциплінарної комісії від 26.04.2024 №854/13-01-14-11.

Позивач не погоджується з зазначеним наказом, вважає, що наказ про притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності є необґрунтованим, протиправним та таким, що порушує її права, а, відтак, звернулась до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Спеціальним законом, що регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII, у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).

В розумінні ст. 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону № 889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч. 1 ст. 65 Закону № 889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з ч. 2 цієї ж статті дисциплінарними проступками, зокрема є: 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

За змістом ст. 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно ч. 1 ст. 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

За правилами ч. 1 ст. 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Частиною 2 ст. 73 Закону №889-VIII обумовлено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Приписами ст. 74 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039).

Згідно із п. 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Вказана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.

Пунктом 13 Порядку №1093 передбачено, що дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Згідно із п. 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

У відповідності до п. 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

У відповідності до п. 32 Порядку № 1039 про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Досліджуючи наведені норми права суд зазначає, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані, зокрема, Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, від 26.01.2021 у справі №420/2949/19, від 04.09.2020 у справі №826/6165/17 тощо.

Разом з тим, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Виходячи з суті спірних правовідносин і предмету доказування у цій справі, судом підлягає дослідженню правомірність висновків стосовно вчинення позивачем дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами. Також є необхідним встановлення факту здійснення ОСОБА_1 перегляду у підсистемах ІКС «Податковий блок» відомостей стосовно її матері - ОСОБА_2 - 16.10.2023, 01.11.2023, 21.12.2023, 19.01.2024, а якщо так, то за яких обставин такий перегляд відбувся та які наслідки потягнув.

Суд, здійснивши перевірку оскаржуваних наказів щодо їх відповідності критеріям правомірності, визначених ч. 2 ст. 2 КАС України, вважає за необхідне зазначити про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Судом встановлено, що у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення у вигляді догани до позивача було застосовано за порушення нею п. п. 2, 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII. В той же час, суд звертає увагу на те, що за наведеною нормою підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні правил етичної поведінки державних службовців, невиконанні або неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до матеріалів справи позивач має доступ до складової системи ІКС «Податковий блок» лише до «перегляду ІКП», яка призначена з типом доступу «Читання».

З наданих позивачем пояснень від 04.04.2024 (голові дисциплінарної комісії ОСОБА_3 ) та 29.04.2024 (в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області ОСОБА_4 ) вбачається, що ОСОБА_1 дійсно заходила в облікову карточку своєї матері ОСОБА_2 . Так, перший раз вона зайшла до ІКС «Податковий блок» за ідентифікаційним кодом і побачивши, що це карточка її матері, закрила її, не вчиняючи ніяких дій. В подальшому заходила в облікову карточку ОСОБА_2 з метою уточнення доходу для подання декларації в НАЗК за 2023 рік. При цьому жодних дій не вчиняла, жодних рішень стосовно ОСОБА_2 не приймала.

Зворотного відповідачем не доведено.

На переконання суду, позивачем обґрунтовано вхід до облікової картки даних ФОП ОСОБА_2 , яка є матір`ю позивача, лише два рази з чотирьох. Щодо інших епізодів пояснення позивача в матеріалах справи відсутнє, що могло би давати підстави стверджувати про порушення нею вимог п. п. 2, 5 ч. 2 ст. 65, п. 2 ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу».

Водночас, як було вказано вище, приписами ст. 74 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Однак, дослідивши наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 06.05.2024 №12-дс, подання дисциплінарної комісії від 26.04.2024, суд вказує, що відповідачем не зазначено, які саме наслідки мали місце, що стали результатом вчинених дій позивачем. Ба більше, не зазначено, що такі наслідки були негативними.

У відзиві відповідачем також не зазначено про жодні наслідки, які мав вхід до облікової картки даних ФОП ОСОБА_2 її донькою.

При цьому, відповідачем не заперечується той факт, що ОСОБА_1 жодних дій в обліковій картці ФОП ОСОБА_2 не вчиняла, жодних рішень стосовно останньої не приймала.

Крім того, в матеріалах дисциплінарного провадження наявні вказівки на попередню поведінку позивача, яка є позитивною, відсутність у неї раніше накладених дисциплінарних стягнень, що можна оцінювати як обставини, що пом`якшують відповідальність.

Слід звернути увагу на таке. Відповідно до ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Однак, відповідачем жодним чином не обґрунтовано, чому ним вибрано саме такий вид дисциплінарного стягнення, як догана.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Матеріали справи свідчать, що відповідні положення відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення дотримані не були, зокрема, не дотримано принципу пропорційності та обґрунтованості накладеного дисциплінарного стягнення.

Так, принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Крім того, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Водночас, саме лише наведення у спірному наказу норм права не можна вважати обґрунтованістю рішення суб`єкта владних повноважень.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов до висновку, що наказ ГУ ДПС у Львівській області від 06.05.2024 №12-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» є протиправним, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи задоволення позову повністю, судові витрати по сплаті судового збору підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача у сумі 968,96 грн.

Керуючись ст. ст. 2, 19-20, 22, 25-26, 90, 139, 143, 241-246, 255, 257-258, 293, 295, пп. 15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Львівській області від 06.05.2024 №12-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області (адреса: Львівська область, м. Львів, вул. Стрийська 35, 79026, ) на користь ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) гривень 96 коп. плаченого при подачі позову до суду судового збору.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 30.10.2024.

Суддя Потабенко Варвара Анатоліївна