Справа № 320/49034/24
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2024-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 листопада 2024 року м. Київ № 320/49034/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, .

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому просить суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо повторного взяття на військовий облік ОСОБА_1 та внесення записів до військового квитка ОСОБА_1 , а саме:

- на сторінці 16: « 06.05.2015 комісією при ІНФОРМАЦІЯ_2 визнано обмежено придатним у воєнний час ст. 57 (цифру 7 закреслено і поряд зазначено 6), 81 розкладу хвороб (наказ МОУ 2008 р. № 402) підлягає переосвідченню (далі дату не вказано)». Нижче - підпис полковника ОСОБА_2 та печатка;

- на сторінці 26: « 06.05.2015 р. знятий з обліку згідно ст.37 п.6 п.п.3 ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу» і наказу МОУ №342 від 09.06.2006 р.» Нижче - підпис полковника ОСОБА_2 та печатка;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 -виключити ОСОБА_1 , з військового обліку та внести цей запис про виключення з військового обліку до Єдиного державного реєстру призовників, вйіськовозобов`язаних та резервистів «Оберіг»;

- скасувати записи від 06 травня 2015 року у військовому квитку ОСОБА_1 , а саме: ---на сторінці 16: « 06.05.2015 комісією при ІНФОРМАЦІЯ_2 визнано обмежено придатним у воєнний час ст. 57 (цифру 7 закреслено і поряд зазначено 6), 81 розкладу хвороб (наказ МОУ 2008 р. № 402) підлягає переосвідченню (далі дату не вказано)». Нижче - підпис полковника ОСОБА_2 та печатка;

- на сторінці 26: « 06.05.2015 р. знятий з обліку згідно ст.37 п.6 п.п.3 ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу» і наказу МОУ №342 від 09.06.2006 р.» Нижче - підпис полковника ОСОБА_2 та печатка. 4. Стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 судові витрати за сплату судового збору за подання позовної заяви та витрати на правничу допомогу за результатами розгляду позову. Додатки (оригінали доказів №№ 4, 5, 9 в наявності у позивача)

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Крім того, Верховний Суд в постанові від 31.03.2021 по справі №240/12017/19 відступив від раніше викладених висновків та вказав що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд роз`яснює, що правова основа презумпції знання законодавства - обов`язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України.

Цей обов`язок закріплений в частині першій статті 68 Конституції України, за змістом якої кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Разом з тим, обов`язок додержання законів передбачає і обов`язок їх знання. Тобто, закони повинен знати кожний. З цього положення і випливає загальновідомий принцип права: незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, який міститься в частині другій статті 68 Конституції України.

Тому, на переконання суду, якщо позивач вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача порушені її права чи законні інтереси, то враховуючи презумпцію знання законодавства, він повинен знати, що згідно з приписами КАС України може оскаржити такі рішення, дії чи бездіяльність до суду в межах строку звернення, визначеного цим Кодексом.

Суд звертає увагу, що позовна заява не містить обґрунтованих пояснень та доказів на їх підтвердження, що перешкоджало позивачеві без зайвих зволікань звернутись до суду у встановлений строк за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів після вчинення відповідних записів у військовому квитку у травні 2015 року.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Будь-яких пояснень щодо обставин, які об`єктивно заважали позивачеві звернутись до суду у визначений законодавством строк, позовна заява не містить, як і не містить заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Таким чином, звертаючись у жовтні 2024 року з цією позовною заявою за захистом своїх прав, позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Суду не надано доказів того, що позивач в силу поважних причин не мав можливості звернутись із даним позовом у встановлений законом строк.

Отже, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, які об`єктивно, а не суб`єктивно перешкоджали особисто позивачеві звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, в силу положень пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло.

Суд також звертає увагу позивача на те, що судочинство здійснюється з метою захисту порушеного права, тому вимоги є позовними, якщо вони викладені конкретно (які саме дії, бездіяльність чи рішення суб`єкта владних повноважень позивач оскаржує в рамках адміністративної справи, а також що саме позивач просить суд зобов`язати зробити вказаного суб`єкта).

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви позивачем не незрозуміло сформульовано позовні вимоги.

Суд звертає увагу позивача, що правову категорію зміст позовних вимог слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає постановити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги позивача. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, що свідчить про те, що позивачу слід уточнити прохальну частину позову.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтованими поясненнями та доказами на їх підтвердження що свідчать про існування обставин, які об`єктивно, а не суб`єктивно перешкоджали особисто позивачеві з`ясувати стан справ починаючи травня 2015 року при внесенні запису до його військового квитка та звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені процесуальним законодавством;

- уточненної позовної заяви із зазначенням позовних вимог у відповідності до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України із наданням доказів її направлення відповідачу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Надати позивачеві десятиденний термін для усунення недоліків позовної заяви.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) позивачу, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Леонтович А.М.