Справа № 466/11625/21
Суддя: Федорова О. Ф.
Дата ухвалення: 2024-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

24 жовтня 2024 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Федорової О.Ф.

секретар судового засідання Волянська Н.В.

склад учасників справи:

представник відповідача Карнидал В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м. Львова адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

встановив:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває адміністративна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувана постанова відповідача від 26.10.2021 року №132-а про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої позивача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та притягнуто до відповідальності у виді накладення штрафу, винесена органом державного архітектурно будівельного контролю, за вчинення будівельних робіт без відповідних дозвільних документів за адресою: АДРЕСА_1 , з порушенням вимог містобудівного законодавства України. Позивач не погоджуючись з цією постановою зазначає, що не був належним чином повідомлений про дату та час проведення позапланової перевірки, відповідно не зміг бути присутнім при проведенні такої чи при складенні акту, протоколу, припису, чим порушено вимоги п. 9 «Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 та п. 10, 13 «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244.

Також, позивач звертає увагу суду на те, що він є власником 7 (семи) нежитлових приміщень за адресою : АДРЕСА_1 , проте відповідачем не було вказано у якому саме з нежитлових приміщень проводились будівельні роботи, а матеріали фотофіксації зроблені під час здійснення заходу державного архітектурно будівельного контролю зроблені з порушенням визначеної для цього процедури.

29.12.2021 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшов відзив представника відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Карнидала Віктора Васильовича на позовну заяву, у якій зазначено, що за результатами проведеної у період з 11 жовтня до 13 жовтня 2021 позапланової перевірки було складено акт №631-пп від 13.10.2021 року, в якому встановлено, що власником нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 проведено будівельні роботи з влаштування дверного отвору з втручанням в несучі конструкції будинку. Згідно з інформацією з Реєстру будівельної діяльності на час проведення позапланової перевірки відомості про реєстрацію/видачу дозвільних документів на право проведення будівельних робіт за вищевказаною адресою відсутні, що підтверджується наданими доказами.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 03.12.2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

11.01.2022 року в судовому засіданні позивачем ОСОБА_1 суду подано відповідь на відзив, у якій зазначено, що проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи, свідчить про допущення грубого порушення.

29.05.2023 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшли пояснення представника відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Карнидала Віктора Васильовича на виконання вимог процесуальної ухвали суду щодо надання відомостей на підтвердження проведення позивачем будівельних робіт пов`язаних з пробиттям дверного отвору в підвальному приміщенні без відповідних дозвільних документів.

До пояснень відповідач надав цифровий носій інформації, на якому розміщено відео - доказ вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності у підвальному приміщенні багатоквартирного будинку розташованого по АДРЕСА_1 , а саме пробиття дверного отвору з втручанням в несучі конструкції будинку.

20.06.2023 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшли заперечення представника позивача ОСОБА_1 адвоката адвоката Галушки Григорія Миколайовича на пояснення представника відповідача.

28.08.2023 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Галушки Григорія Миколайовича про проведення розгляду справи без участі позивача та його представника.

28.08.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Карнидала Віктора Васильовича про проведення розгляду справи без участі представника відповідача.

Відповідно до розпорядження т.в.о. керівника апарату Шевченківського районного суду м. Львова Репецької Ганни Богданівни щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ №97 від 16.01.2024 року, - призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.01.2024 року, матеріали справи передані для розгляду судді Федоровій О.Ф.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 20.02.2024 року прийнято до провадження адміністративний позов.

03.10.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі.

В судове засідання призначене на 24.10.2024 року:

- позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подав заяву про розгляд справи без його участі.

- представник позивача ОСОБА_1 адвокат Галушка Григорій Миколайович не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подав заяву про розгляд справи без його участі.

В судовому засіданні 24.10.2024 року:

- представник відповідача Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Карнидал Віктор Васильович просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши думку представника відповідача, дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи та з`ясувавши відповідні їм правовідносини, суд дійшов наступного висновку.

23.09.2021 року начальником відділу інспекційної роботи ОСОБА_2 на ім`я начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю (м. Львів) була складена службова записка, в якій ставиться питання про надання дозволу на проведення перевірки законності проведення будівельних робіт на АДРЕСА_1 . У записці зазначено, що за наведеною адресою проводяться будівельні роботи з реконструкції нежитлового приміщення. Проведеною перевіркою Реєстру будівельної діяльності, документів, що надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт за вищевказаною адресою не зареєстровано. Згідно з вищенаведеним, будівельні роботи проводяться без отримання на це відповідного дозвільного документу. Таким чином, встановлено факт самочинного будівництва.

23.09.2021 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю видано наказ №595-П про проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва «Будівельні роботи за адресою: м. Львів, вул. Варшавська, 112, предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Наказ видано відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності, пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, та службової записки начальника відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 23.09.2021 року.

23.09.2021 року було видано направлення №595-пп, згідно з яким, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», направляється провідний спеціаліст відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 для здійснення позапланової перевірки об`єкта «Будівельні роботи за адресою: м. Львів, вул. Варшавська, 112 щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на підставі наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 23.09.2021 року №595-П та службової записки начальника відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 23.09.2021 року. Строк дії направлення з 23.09.2021 року до 06.10.2021 року.

Інспекцією з 23.09.2021 року по 06.10.2021 року було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Будівельні роботи за адресою: м. Львів, вул. Варшавська, 112», за результатами якої було складено акт №595-пп від 23.09.2021 року, яким встановлено, що за адресою м. Львів, вул. Варшавська, 112, здійснити перевірку у відповідності до п. 9 «Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, не було можливим, оскільки суб`єкт будівництва або його уповноважені представники на час проведення перевірки були відсутні.

11.10.2021 року на підставі чергової службової записки начальника відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю, видано наказ №631-п від 11.10.2021 року про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Будівельні роботи за адресою: м. Львів, вул. Варшавська, 112», предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Наказ видано відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності, пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, та службової записки начальника відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 11.10.2021 року.

11.10.2021 року видано направлення №631-пп, згідно з яким, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», направляється провідний спеціаліст відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю ОСОБА_3 для здійснення позапланової перевірки об`єкта «Будівельні роботи за адресою: м. Львів, вул. Варшавська, 112 щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на підставі наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 11.10.2021 року №631-П та службової записки начальника відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 11.10.2021 року. Строк дії направлення з 11.10.2021 року до 13.10.2021 року.

За результатами проведеного позапланового заходу державного архітектурно будівельного контролю було складено акт №631-пп від 13.10.2021 року, в якому встановлено, що власником нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , проведено будівельні роботи з влаштування дверного отвору з втручанням в несучі конструкції будинку. Згідно з інформацією з Реєстру будівельної діяльності на час проведення позапланової перевірки, відомості про реєстрацію/видачу дозвільних документів на право проведення будівельних робіт за вищевказаною адресою відсутні. Згідно ДСТУ 8855:2019 зазначений об`єкт будівництва належить до класу наслідків (відповідальність) СС2.

Також, в результаті проведеної перевірки та на підставі вищевказаного акту перевірки Інспекцією складено протокол про адміністративне правопорушення від 13.10.2021 року, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.10.2021 року про зобов`язання ОСОБА_1 в 2-х місячний термін з дня отримання даного припису усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис про зупинення підготовчих і будівельних робіт від 13.10.2021 року.

Враховуючи встановлені в результаті позапланової перевірки факти та складені документи, Інспекцією 26.10.2021 року винесено постанову про адміністративне правопорушення за №132-а, якою визнано позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП. Позивач в останній день перевірки, для підписання та отримання протоколу про адміністративне правопорушення від 13.10.2021 року, акту перевірки №631-пп від 13.10.2021 року та приписів від 13.10.2021 року не з`явився, своїм правом, яке передбачене п. 13 Порядку, на подання в письмовій формі своїх пояснень, зауважень або заперечень до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки не скористався.

Відповідач листом №0006-вих-94613 від 18.10.2021 року документи складені за результатами проведеної позапланової перевірки надіслав суб`єкту містобудування поштою, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення №792, які отримані ним 20.10.2021 року.

Також, позивач отримавши повідомлення відповідача про необхідність з`явитись у приміщення Інспекції в день та час розгляду справи про адміністративне правопорушення не прибув, внаслідок чого оскаржувана постанова по справі про адміністративне правопорушення №132-а від 26.10.2021 року надіслана йому поштою, що також підтверджується листом Інспекції №0006-вих-98803 від 27.10.2021 року та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №985, яке отримане ним 29.10.2021 року.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають до задоволення з наступних підстав.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України від 17.02.2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», який також спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (преамбула до цього Закону).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник будівництва (далі - замовник) - фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. У разі виконання підготовчих/будівельних робіт щодо багатоквартирного будинку замовником будівництва може бути об`єднання співвласників багатоквартирного будинку або управитель багатоквартирного будинку чи житлово-будівельний (житловий) кооператив, який здійснюватиме утримання такого будинку на підставі рішення (договору) співвласників багатоквартирного будинку.

Суб`єктами містобудування, у розумінні приписів ч. 2 ст. 4 цього Закону, є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 26 Закону України №3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

4-2) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об`єкт (його складову).

Пунктом 3 ч. 1 ст. 34 Закону України №3038-VI визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви (частина перша, абзац перший частини другої статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Частиною 7 ст. 34 цього ж Закону встановлено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до ст. 41 Закону України №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль це - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

З обставин даної справи вбачається, що підставою для проведення перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , - є виявлення факту самочинного будівництва.

За результатами проведеної перевірки встановлено порушення позивачем п. 3 ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, ОСОБА_1 у нежитловому приміщенні, яке перебуває у його власності за адресою: АДРЕСА_1 , проведено будівельні роботи, а саме: розпочато роботи з влаштування дверного отвору з втручанням в несучі конструкції будинку, без отримання відповідних дозвільних документів на виконання будівельних робіт за класом наслідків СС2. Згідно з Реєстром будівельної діяльності, станом на момент проведення даної перевірки відомості про реєстрацію документів, що дають право на виконання будівельних робіт за вищевказаною адресою відсутні. Проведено, фото, відео фіксацію об`єкта будівництва.

Відповідно до статті 32 Закону України «Про врегулювання містобудівної діяльності», клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм і правил, затверджених згідно із законодавством.

Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності):

незначні наслідки - СС1;

середні наслідки - СС2;

значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ);

пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони визначаються відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»);

об`єкти підвищеної небезпеки 1 і 2 класів, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

житлові будинки понад чотири поверхи;

об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти:

пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

об`єкти підвищеної небезпеки 1 і 2 класів, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.

Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Відповідачем під час перевірки встановлено здійснення позивачем будівельних робіт з влаштування дверного отвору шляхом вибиття такого в несучій конструкції будівлі, які відповідають за класом наслідків СС2 (середніх).

Відповідно до наданої позивачем копії технічного паспорту на нежитлове приміщення №1 від 23.09.2020 року, дверний проріз у ньому зазначений, однак будівельні роботи по його облаштуванню проводились у жовтні 2021 року.

Обставини щодо вибиття дверного отвору в несучій конструкції житлового багатоповерхового будинку підтверджуються доказами фото та відео - фіксації, яка була здійснена під час перевірки, наданими відповідачем до матеріалів справи. Зокрема, на фото і відео, наданих відповідачем, вбачається проведення будівельних робіт з вибиття саме дверного прорізу.

Уповноважений представник позивача під час перевірки не був присутній, заперечень стосовно організації проведення перевірки, здійснення відповідачем фотофіксації тощо, не висловив. Під час розгляду справи, позивачем не наведено доводів (заперечень) стосовно фото і відео - доказів наданих відповідачем, чи відповідають зображення на фото періоду часу проведення перевірки, чи відповідають зображення на фото місцю (частини будівлі), де встановлено порушення тощо.

Проте, досліджуючи ці фото візуальним оглядом, судом встановлено, що місце здійснення будівельних робіт шляхом облаштування дверного отвору знаходиться в нежитловому приміщенні під №1 у багатоквартирному будинку із застосуванням електроінструментів, яке знаходиться у власності позивача.

За позицією позивача у справі, всі дверні отвори в нежитлових приміщеннях багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 існували на момент проведення державного архітектурно будівельного контролю, що підтверджується наданою копією витягу підвальних приміщень з технічного паспорту станом на 23.09.2021 року.

Проте, судом не приймається вказаний доказ на підтвердження позиції позивача, та визнається як недопустимий та суперечливий, оскільки дотримуючись свого обов`язку щодо доведення правомірності прийнятого ним рішення, відповідач надав суду докази, які є більш переконливими, та підтверджують проведення позивачем будівельних робіт з реконструкції приміщення шляхом влаштування дверного прорізу в несучій конструкції багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Суд вважає достатніми надані відповідачем докази для висновку про вчинення позивачем порушення встановленого в акті перевірки.

Згідно з Переліком будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 №406, заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних прорізів не потребує документів, що дають право на їх виконання.

Враховуючи, що судом встановлено обставини щодо виконання позивачем будівельних робіт шляхом влаштування дверного прорізу в несучій конструкції багатоквартирного будинку, такі роботи не відносяться до будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання. Відповідно, проведення таких робіт без дозволу на виконання будівельних робіт є порушенням норм у сфері містобудування.

Як вже зазначалось, під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

В матеріалах даної справи відсутні заперечення позивача щодо правильності визначення органом архітектурно-будівельного контролю класу наслідків проведених будівельних робіт.

Системний аналіз положень законодавства у сфері містобудівної діяльності дозволяє стверджувати, що замовником будівництва є особа, яка має легітимний намір щодо здійснення нового будівництва (реконструкції, капітального ремонту існуючого об`єкта) на належній їй земельній ділянці (щодо належного їй об`єкта) та виразила такий намір шляхом подання відповідної заяви, та у встановленому Законом порядку отримала дозвільний документ.

За відсутності дозвільного документа будівництво об`єкта вважається таким, що здійснено самочинно, що є самостійною підставою для проведення перевірки. У такому разі перевірці підлягає відповідний об`єкт самочинного будівництва з метою підтвердження факту самочинності будівництва та виявлення особи, яка таке будівництво здійснила.

Подібний за змістом висновок щодо застосування норм права міститься й у постанові Верховного Суду від 26.01.2021 року у справі №826/10130/18.

Ця ж правова позиція була застосована Верховним Судом й під час розгляду справи №814/1109/16 у постанові від 30.03.2021 року, у якій, з огляду на встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи, якими підтверджено самочинний характер об`єкта будівництва, який перевірявся, колегія суддів дійшла висновку про те, що перевірка фактично здійснювалась органом державного архітектурно - будівельного контролю на об`єкті, який кваліфіковано саме як самочинний, а тому у такому випадку відповідач мав усі правові підстави для призначення та проведення перевірки.

У цій же постанові колегія суддів наводила раніше висловлену правову позицію Верховного Суду (постанова від 26.01.2021 року у справі №826/10130/18), згідно з якою відповідальність за зведення самочинно збудованого об`єкта несе саме особа, яка здійснила таке будівництво, за замовчуванням - особа, яка є власником самочинно реконструйованого об`єкта або власником чи користувачем земельної ділянки, на якій проведено нове будівництво.

Ще одним порушенням процедури проведення перевірки у спірних відносинах позивач вважав те, що така здійснювалась за відсутності його чи уповноваженого представника.

Водночас, суд звертає увагу на те, що у справі, яка розглядається, мала місце саме позапланова перевірка, завчасне (попереднє) повідомлення про яку законодавством не передбачено.

Так, ані Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», ані «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин) не визначали обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо повідомляти суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час виникнення спірних правовідносин, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з пунктом 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Аналогічні висновки щодо застосування норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» у подібних правовідносинах містяться, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12.02.2019 року у справі №813/578/17, від 15.01.2020 року у справі №818/1617/16, від 20.05.2020 року у справі №813/3463/16 та від 19.05.2021 року у справі №210/5129/17, відступу від яких не здійснювалось і під час розгляду цієї справи підстав для цього не вбачається.

Суд звертає увагу й на правові позиції, викладені у постанові Верховного Суду від 07.07.2022 року у справі №280/1736/19, згідно з якими відсутність на об`єкті будівництва, який перевіряється, суб`єкта містобудування, що обізнаний про намір проведення такої перевірки, не може бути перешкодою для реалізації контролюючим органом своїх повноважень у сфері державного нагляду (контролю).

У цій же постанові Верховного Суду наголошено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню, тоді як суб`єкт містобудування має лише право, а не обов`язок, бути присутнім при проведенні позапланового заходу контролю й це право реалізується ним самостійно, на власний розсуд, суб`єктивно.

Отже, реалізуючи самостійно і на власний розсуд право участі при проведенні перевірки, суб`єкт містобудування самостійно обирає, чи приймати йому участь у заході державного архітектурно - будівельного контролю та на якій саме стадії його проведення - безпосередньо під час здійснення контрольного заходу, або на стадіях оформлення його результатів, надання письмових пояснень та заперечень на акт перевірки та інші документи, оформлені контролюючим органом за результатами проведеного заходу, які обов`язково надаються суб`єкту містобудування або у визначених законом випадках надсилаються йому засобами поштового зв`язку або через електронний кабінет.

У даній справі містяться докази того, що Інспекція листом від 18.10.2021 року №0006-вих-94613 повідомила позивача про проведений позаплановий захід та надіслала документи складені за результатами такого, а також про те, що позивач чи уповноважений представник позивача повинен прибути до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю 26.10.2021 року о 14 год. 00 хв. за адресою: м. Львів, вул. Угорська, 7А, для участі в розгляді справи про адміністративне правопорушення. Дані документи отримано позивачем 20.10.2021 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №792.

Однак, будучи обізнаним про час, місце та дату розгляду справи про адміністративне правопорушення, позивач не з`явився та не забезпечив явку уповноваженого представника, у зв`язку із чим постанова по справі про адміністративне правопорушення №132-а від 26.10.2021 року була надіслана засобами поштового зв`язку, що також підтверджується листом органу державного архітектурно будівельного контролю за №0006-вих-98803 від 27.10.2021 року та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №985, яке згідно з трекінгом поштових відправлень АТ «Укрпошта» вручено 29.10.2021 року.

За таких обставин суд вважає, що позивач з суб`єктивних причин не реалізував своє право на участь у проведенні перевірки й свідомо ухилився від отримання документів, оформлених за її результатами, а Інспекція, направляючи ці документи рекомендованим листом з повідомленням, діяла правомірно та у відповідності з вимогами законодавства як того вимагає пункт 3 «Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та пункт 21 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» у випадку відмови від отримання цих документів.

Пунктом 22 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено, що за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Прийнята відповідачем постанова №132-а від 26.10.2021 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідає наведеним приписам законодавства в частині відповідності виявленого порушення розміру накладеного штрафу.

Отже, під час розгляду даної справи, судом не встановлено підстав для її скасування.

Відповідно до ч. 1, 4 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Приписами статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно ст. 74-76 КАС України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

В ході розгляду даної справи судом були витребувані необхідні для розгляду справи докази, а також надана сторонам можливість реалізувати своє право на надання відповідних доказів, однак, докази відповідача є більш переконливими та такими, що свідчать про вчинення позивачем виявленого під час перевірки порушення, проте, позивачем не доведено свою позицію наданими до справи доказами, оскільки вони містять суперечливі відомості, та не спростовують виявлених відповідачем порушень.

Відповідачем доведено суду правомірність прийнятої ним постанови, яка є предметом даного судового розгляду.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд вважає, що відсутні підстави для задоволення позову.

Беручи до уваги відсутність підстав для задоволення позову, судові витрати не розподіляються.

На підставі викладеного та керуючись: ст. ст. 243, 250 КАС України, -

ухвалив:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - відмовити.

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Восьмого адміністративного апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Шевченківський районний суд м. Львова.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 250 КАС України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).

У разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин судового рішення (скорочене рішення) суд повідомляє, коли буде складено повне судове рішення.

Повний текст рішення складено 04.11.2024 року/

Суддя О. Ф. Федорова