Справа № 240/18119/24
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2024-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 жовтня 2024 року м. Житомир справа № 240/18119/24

категорія 109010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гуріна Д.М.,

секретар судового засідання Скорик С.В.,

за участю: прокурора Рудченка М.М.,

представників відповідача Кузьміна Д.Л., Давиденка В.В.,

представник УДАБК у судове засідання не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Виконувача обов`язків керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Виконувач обов`язків керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави, в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради із позовом до ОСОБА_1 , в якому, з підстав протиправності, просить: припинити право ОСОБА_1 на виконання будівельних робіт з реконструкції торгівельного павільйону під приміщення побутового обслуговування за адресою: АДРЕСА_1 , що набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЖТ84 від 15.05.2024.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі із призначенням підготовчого засідання на 24.10.2024 на 14:30.

29.10.2024 від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з тим, що прокурором пропущено строк звернення до суду.

Представники відповідача у судовому засіданні заявлене клопотання про залишення позову без розгляду підтримали у повному обсязі та просили задовольнити, посилаючись на те, що прокуратура довідалась про початок будівельних робіт з моменту реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт 15.05.2024, оскільки ще з березня 2024 року отримала повідомлення від робочої групи, створеної міською радою, про виявлені щодо набуття у власність об`єкта нерухомого майна, земельної ділянки, та проведення будівельних робіт. За результатами повідомлення прокуратурою внесено відомості до ЄРДР та ведеться розслідування.

У судовому засіданні прокурор проти задоволення клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду заперечував та просив відмовити через його безпідставність, оскільки відповідь від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради на повідомлення в порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурором отримано лише 13.09.2024. Із відповіді прокурором з`ясовано, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради не вживатиме заходів на поновлення інтересів держави та територіальної громади, тому тримісячний строк звернення до суду повинен відліковуватися з дня отримання такого повідомлення.

Суд, дослідивши матеріали справи та клопотання представника відповідача, дійшов висновку про залишення позовної заяви Виконувача обов`язків керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради без руху з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Таким чином, дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Згідно з частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Прокурором пояснено, що ним було додержано тримісячний строк звернення до суду з цим позовом, оскільки відповідне повідомлення було отримано 13.09.2024, а позов до суду подано 20.09.2024.

Представниками відповідача пояснено, що 15.05.2024 Управління ДАБК зареєструвало повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЖТ84 «Реконструкція торгівельного павільйону під приміщення побутового обслуговування за адресою: АДРЕСА_1 ».

05.07.2024 Управління ДАБК надсилає лист №3-5/190/24 до Житомирської окружної прокуратури про відмову Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України в проведенні позапланових заходів державного контролю за адресою: АДРЕСА_1 .

10.09.2024 Житомирська окружна прокуратура надіслала лист №51-84-6685 Вих24 до Управління ДАБК.

13.09.2024 Управління ДАБК надсилає лист №3-5/276/24 до Житомирської окружної прокуратури про відсутність погодження Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України на проведення перевірки, не здійснення заходів архітектурно-будівельного контролю та відсутність повноважень щодо розгляду питань про право, а предметом перевірки не можуть бути рішення та дії державного реєстратора.

Окрім того, Управління ДАБК щонайпізніше 07.03.2024 (день надсилання листа робочої групи) дізналось про нібито незаконність державної реєстрації права власності на торгівельний павільйон в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та про те, що такий об`єкт, на думку Управління ДАБК, є самочинним будівництвом.

Разом з тим, 15.05.2024 Управління ДАБК реєструє повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЖТ84 «Реконструкція торгівельного павільйону під приміщення побутового обслуговування за адресою: АДРЕСА_1 ».

Управління ДАБК в інтересах якого звернувся прокурор не могли не знати про реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт 15.05.2024, то му на думку відповідача строк звернення до суду закінчився 15.08.2024.

Отже, після відкриття провадження у справі судом встановлено, що прокурор звернувся до суду із пропуском строку звернення.

У судовому засіданні прокурор не зміг пояснити, що перешкоджало Житомирській окружній прокуратурі звернутися вчасно до суду.

Зокрема прокурор не пояснив чому Житомирська окружна прокуратура розпочала вжиття заходів на представництво держави у суді шляхом направлення повідомлення до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради у порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру" лише у вересні 2024 року, тобто через чотири місяці після реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт (15.05.2024), коли вже строк звернення до суду був пропущений.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 13 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно з частиною 3 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду окремої заяви відповідно до вимог частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням причин пропуску строку на звернення до суду із даним позовом та доказами поважності причин його пропуску за період з 15.05.2024 (отримання повідомлення про початок будівельних робіт) до 20.09.2024 (дата звернення до суду з цим позовом).

Керуючись статтями 122, 123, 160-161, 166, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву Виконувача обов`язків керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Д.М. Гурін

Ухвалу складено у повному обсязі 31 жовтня 2024 року