Справа № 160/6271/24
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2024-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

24 жовтня 2024 року м. Дніпросправа № 160/6271/24

Головуючий суддя І інстанції Боженко Н.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Іванова С.М. (доповідач),

суддів: Шальєвої В.А., Чередниченка В.Є.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.05.2024 року в адміністративній справі №160/6271/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області від 29.02.2024 року № 10-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.05.2024 року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначила, що спірний наказ був прийняти відповідачем протиправно, оскільки позивач не допускала наявності потенційного конфлікту інтересів. Вказано, що спірний наказ було прийнято поза межами строку притягнення до дисциплінарної відповідальності, визначеного Законом України «Про державну службу».

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, відповідно до ст. 311 КАС України.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в її межах, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, згідно свідоцтва про одруження від 12.06.1998 року НОМЕР_1 позивач є дружиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до щорічної декларації позивача за 2020 рік, поданої 15.03.2021 року, позивачем у графі 2.2. «Інформація про членів сім`ї суб`єкта декларування» задекларовано, зокрема: «чоловік ОСОБА_2 », в графі 8 «Корпоративні права» задекларовано: «ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ ЛІТАН» () - власність, чоловік ОСОБА_2 » (% від загального капіталу 15%), «ТОВ «ДУОТРАНС» () власність, чоловік ОСОБА_2 (% від загального капіталу 15%), в графі 9 «Юридичні особи, трасти або інші подібні правові утворення, кінцевим бенефіціарним власником (контролером) яких є суб`єкт декларування або члени його сім`ї» задекларовано: «ТОВ «ДУОТРАНС» - чоловік ОСОБА_2 .

Відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань підтверджується, що в ТОВ «ДУОТРАНС» () ОСОБА_2 є засновником, кінцевим бенефіціаром (відсоток частки статутного капіталу або відсоток права голосу: 15), а також керівником, а в ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ ЛІТАН» () ОСОБА_2 є засновником, кінцевим бенефіціаром (відсоток частки статутного капіталу або відсоток права голосу: 15) та першим заступником генерального директора (повноваження згідно статуту) представником.

Наказом відповідача від 07.07.2022 року №311-о позивача переведено на посаду начальника відділу організації роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління електронних сервісів Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з 07.07.2022 року. Переведення здійснено на рівнозначну посаду в зв`язку зі змінами в організаційній структурі відповідача.

Згідно посадової інструкції за цією посадою, затвердженої 08.07.2022 року, метою посади є забезпечення організації і контролю за наданням адміністративних послуг; за діяльністю Центрів обслуговування платників.

Основними посадовими обов`язками визначено:

1) керівництво діяльністю та організацію роботи відділу. Здійснення моніторингу та контролю за виконанням працівниками відділу посадових обов`язків, правил внутрішнього службового (трудового) розпорядку;

2) проведення комплексу робіт з виконання встановлених завдань і функцій, покладених на відділ;

3) організація контролю за наданням адміністративних послуг;

4) організація контролю за діяльністю Центрів обслуговування платників;

5) організація підготовки інформації та розміщення на субсайті вебпорталу ДПС;

6) забезпечення міжвідомчої взаємодії ГУ ДПС з іншими територіальними підрозділами ЦОВВ та органами місцевого самоврядування у рамках діючих нормативно-правових актів, угод. протоколів тощо;

7) організація інформаційного обміну із зовнішніми організаціями та інформаційне забезпечення ГУ ДПС;

8) здійснення систематичного аналізу стану виконавської дисципліни при виконанні контрольних завдань та вжиття заходів щодо поліпшення рівня виконавської дисципліни;

9) здійснення профілактичної роботи з питань дотримання вимог антикорупційного законодавства серед працівниці відділу.

До прав, крім передбачених ст. 7 Закону №889-VIII, віднесено: внесення пропозицій керівнику з питань покращення роботи, узгодження проектів документів, готування інформаційних матеріалів, здійснення у межах свої компетенції взаємодії щодо обміну відомостями та інформацією, планування та проведення за дорученням керівництва спільних заходів з іншими структурними підрозділами, проведення роботи із зміцнення службової дисципліни, підвищення професійного рівня і ділової кваліфікації.

Пунктом 4.3.25 Розділу 4 Положення про відділ організації роботи центрів обслуговування платників та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, затвердженого в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області Н. Федаш на позивача, як керівника відділу покладено обов`язок вживати у межах компетенції заходи щодо запобігання корупції і контролювати їх реалізацію (т. 1 а.с. 113).

Наказом відповідача від 18.07.2022 року №203 усунуто позивача від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті на час виконання обов`язків за посадою, пов`язаних з ТОВ «Дуотранс» (). В обґрунтування наказу вказано, що він прийнятий у зв`язку з отриманням повідомлення від позивача про наявність у неї потенційного конфлікту від 15.07.2022 року №4186/04-36-12-06-07, у зв`язку із тим, що її чоловік ( ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) є директором ТОВ «Дуотранс» (), що перебуває на обліку в Правобережній ДПІ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, з метою врегулювання конфлікту інтересів шляхом усунення позивача від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі у його прийнятті на час здійснення обов`язків за посадою.

05 лютого 2024 року позивачем своєму керівнику подано повідомлення про потенційний конфлікт інтересів, в якому вказано, що з метою упередження будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів під час виконання наданих службових повноважень, остання інформує про можливість виникнення потенційного конфлікту інтересів у зв`язку з перебуванням на обліку в Правобережній ДПІ відповідача ТОВ «Торговий дім «Літан» (), співзасновником якого є чоловік позивача ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ). Пропонує врегулювати конфлікт інтересів шляхом усунення від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішень або участі в його прийнятті під час здійснення обов`язків за посадою. На повідомленні стоїть реєстраційний номер 893/04-36-12-06-07.

07 лютого 2024 року керівник позивача, якому позивач склала повідомлення про потенційний конфлікт інтересів, склала на керівника відповідача доповідну записку, в якій відобразила викладені в повідомленні позивача обставини, а також вказала: розгляд отриманого повідомлення засвідчив наявність сукупності таких обставин: наявність потенційного конфлікту інтересів, конфлікт інтересів не має постійного характеру (може виникнути у зв`язку з виконанням конкретного завдання, доручення, наказу тощо; прийняття конкретного рішення чи участі в його прийнятті); можливості залучення до прийняття такого рішення або вчинення відповідних дій іншим працівником. З метою упередження виникнення реального конфлікту інтересів запропоновано видати наказ про усунення від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийняття під час виконання позивачем посадових обов`язків стосовно ТОВ «Торговий дім «Літан» ().

07 лютого 2024 року начальником управління запобігання корупції керівнику відповідача подано доповідну записку №131/04-36-14-15 щодо можливого порушення позивачем вимог ст. 28 Закону №1700-VII. Суть питання: з метою упередження виникнення конфлікту інтересів під час виконання службових повноважень посадовими особами відповідача шляхом моніторингу Єдиного державного реєстру декларацій встановлено наявність приватного інтересу у позивача у зв`язку з наявністю корпоративних прав на ТОВ «Торговий дім «Літан» (код 36440036) у її близької особи чоловіка ОСОБА_2 . В період перебування на посаді позивач відповідно до вимог п. 1, 2, 4 ч. 1 ст. 28 Закону №1700-VII не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, не повідомлено не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли вона дізналася про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, не вжито заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. Пропозиції: порушити дисциплінарне провадження щодо позивача.

Наказом відповідача від 07.02.2024 року №99 про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 усунуто від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті на час виконання позивачем обов`язків за посадою, пов`язаних з ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ЛІТАН» (). В обґрунтування наказу вказано, що він прийнятий у зв`язку з отриманням повідомлення від позивача про наявність у неї потенційного конфлікту від 05.02.2024 року №893/04-36-12-06-07, у зв`язку з тим, що її чоловік є співзасновником ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «ЛІТАН» (), що перебуває на обліку в Правобережній державній податковій інспекції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, з метою врегулювання конфлікту інтересів шляхом усунення від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі в його прийняття на час здійснення позивачем обов`язків за посадою.

Наказом відповідача від 12.02.2024 року №18-дп порушено дисциплінарне провадження відносно позивача, утворено Дисциплінарну комісію, якій доручено здійснити дисциплінарне провадження.

14 лютого 2024 року позивачем подано голові Дисциплінарної комісії відповідача пояснення в рамках дисциплінарної справи, якими позивач зазначила, що вважає належним дотримання нею вимог законодавства, всі питання щодо можливого конфлікту інтересів між нею та її чоловіком усунені наказом від 18.07.2022 року №203. Про необхідність додаткового врегулювання конфлікту дізналася з листа управління запобігання корупції від 05.02.2024 року №116/03-36-14-15, після якого вжила відповідні дії та підготувала документи: повідомлення від 05.02.2024 року №116/04-12-06-07, доповідна від 07.02.2024 року №946/03-36-12-06-07 та наказ від 07.02.2024 року №99. При цьому позивач та ї працівники не контактують з суб`єктами господарювання, не приймають жодних рішень, які стосуються суб`єктів господарювання, в ІКС «Податковий блок» не працюють, відсутні допуски та ролі. Вважає відсутнім порушення вимог ст. 28 Закону №1700-VII. При вирішенні питання притягнення до відповідальності просила врахувати ступень вини, характер, настання тяжких наслідків, відомості, що характеризують позивача, результати оцінювання службової діяльності, наявність заохочень, стягнень та ставлення до державної служби.

Відповідно до довідки відповідача від 14.02.2024 року №36/04-36-11-01-04 позивач на займаній посаді працює з 07.07.2022 року, має 5 ранг державного службовця, стаж державної служби складає 26 років 10 місяців, згідно з висновками оцінювання результатів службової діяльності отримала позитивну оцінку за 2021 рік, за 2022 рік та 2023 рік відмінні оцінки. За період роботи у відповідача до дисциплінарної відповідальності не притягалася.

Дисциплінарною комісією відповідача 21 лютого 2024 року на ім`я керівника відповідача складено подання №210/04-36-14-15, в якому вказано, що за результатами розгляду дисциплінарної справи №9 комісією зроблено висновок про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку, визначеного п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII, а саме: позивачем, перебуваючи на відповідній посаді, не було врегульовано протягом терміну, встановленого п. 2 ст. 28 Закону №1700-VII потенційний конфлікт інтересів, обумовлений діяльністю близької особи її чоловіка у зв`язку з наявністю корпоративних прав на ТОВ «Торговий дім «Літан» (код 36440036). В графі «обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку» вказано невиконання вимог п. 2 ст. 28 Закону №1700-VII, в графі «Ступінь вини державного службовця» - невиконання п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII, в графі «Характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків» - за результатами розгляду дисциплінарної справи №9 зроблено висновок про наявність у діях позивача дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII. Дисциплінарний проступок вчинено через порушення встановлених Законом №1700-VII строків щодо врегулювання потенційного конфлікту інтересів; в графі «Відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення до державної служби» - працю на посаді з 07.07.2022 року, має 5 ранг державного службовця, стаж державної служби складає 26 років 10 місяців, згідно з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності за 2023 рік отримала відмінну оцінку, за період роботи у відповідача до дисциплінарної відповідальності не притягалась», в графі «заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення дисциплінарної комісії» - «враховані письмові пояснення позивача від 14.02.2024 року б/н, пояснення надані на засіданні Дисциплінарної комісії 20.02.2024 року, інших заяв, клопотань не надходило», в графі «висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку» - за результатами розгляду дисциплінарної справи №9 зроблено висновок про наявність у діях позивача дисциплінарного проступку, визначеного п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №1700-VII, а саме: не було врегульовано протягом встановленого п. 2 ст. 28 Закону №1700-VII строку потенційний конфлікт інтересів, в графі «вид дисциплінарного стягнення» - дисциплінарною комісією рекомендовано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII).

20 лютого 2024 року відбулося засідання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ відповідача, оформлене протоколом від 20.02.2024 року №2, в ході якого заслухано позивача, яка повідомила, що її чоловік ОСОБА_3 є директором ТОВ «Дуотранс» () та потенційний конфлікт інтересів був врегульований наказами під час її роботи у відповідача (остання редакція від 18.07.2022 року №203). Щодо ТОВ «Торговий дім «Літан» (), де чоловік ОСОБА_3 є співзасновником, вважала про відсутність підстав для необхідності врегулювання потенційного конфлікту інтересів. На запитання «чи достовірно було їй відомо про те, що її чоловік ОСОБА_3 є співзасновником ТОВ «Торговий дім «Літан» () відповіла «так, оскільки в деклараціях вона вказувала інформацію щодо цього підприємства».

22 лютого 2024 року позивачем подано керівнику відповідача пояснення, ідентичні поясненням, поданим Дисциплінарній комісії 14 лютого 2024 року.

Наказом відповідача від 29.02.2024 року №10-дс позивачу на підставі ст. 65, 66, 77 Закону №889-VIII оголошено догану. В мотивувальній частині наказу вказано, що дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ відповідача розглянуто дисциплінарну справу №9 щодо позивача, комісія дійшла висновку про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, визначеного п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII. За результатами розгляду, дисциплінарною комісією внесено подання керівнику відповідача від 21.02.2024 року №210/04-36-14-15, в якому рекомендовано розглянути питання про застосування до позивача (начальника відділу організації роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів відповідача) дисциплінарного стягнення у вигляді догани за порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII. Оскільки факт вчинення проступку позивачем підтвердився за результатами проведеного дисциплінарного провадження на позивача накладено відповідне стягнення. Підстава: подання дисциплінарної комісії від 21.02.2024 року №210/04-36-14-15, пояснення позивача, надані 22.02.2024 року.

Не погодившись із наказом відповідача від 29.02.2024 року №10-дс позивач звернулась до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що спірний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності був прийнятий у відповідності з приписами чинного законодавства, що свідчить про відсутність підстав для його скасування.

Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначені Законом України «Про державну службу».

Згідно зі статтею 1 цього Закону державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо:

1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів;

2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів;

3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг;

4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства;

5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням;

6) управління персоналом державних органів;

7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про державну службу» цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Відповідно до частини першої статті 8 згаданого Закону державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Згідно із ч. 1 ст. 64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною першою статті 65 Закону України «Про державну службу» передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Частиною 1 статті 66 Закону України "Про державну службу" встановлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч. 3 ст. 66 Закону України "Про державну службу").

Згідно із ч.ч. 1, 2, 3, 5 ст. 77 Закону України «Про державну службу» рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Частинами 1, 10, 11 ст. 69 Закону України «Про державну службу» встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

За ч. 1 ст. 71 Закону України «Про державну службу» порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

За правилами ч. 1 ст. 73 Закону України «Про державну службу» з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Згідно з ч. 2 ст. 71 Закону №889 дисциплінарна справа повинна містити:

1) дату і місце її формування;

2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень;

7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності);

9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності були висновки відповідача щодо несвоєчасного неповідомлення про потенційний конфлікт в зв`язку з наявністю у її чоловіка корпоративних прав на ТОВ «Торговий дім «Літан» та порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», тобто неналежне виконання посадових обов`язків (п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII), що фактично мало прояв у невжитті у межах компетенції заходів щодо запобігання корупції (п. 4.3.25 Розділу 4 Положення про відділ).

Так, з матеріалів справи видно, що чоловік позивача ОСОБА_2 є директором (а також засновником та має корпоративні права) ТОВ «Дуотранс» та ТОВ «Торговий дім «Літан».

Наведені обставини існували станом на 31.12.2020 року, що підтверджується поданою позивачем декларацією за 2020 рік.

Так, в 2022 році позивач повідомила керівника, і останнім шляхом прийняття наказу від 18.07.2022 року №203 було врегульовано конфлікт інтересів щодо чоловіка позивача до ТОВ «Дуотранс» - позивача фактично відсторонено від реалізації повноважень у відношенні цього суб`єкта господарювання.

В свою чергу, 05.02.2024 року позивачем було подано до відповідача повідомлення про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів, у зв`язку з тим, що її чоловік, ОСОБА_2 є співзасновником ТОВ «Торговий дім «Літан».

На підставі вказаного повідомлення, 07.02.2024 року відповідачем було прийнято наказ № 99 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів», яким заступнику начальника начальнику відділу податкових сервісів управління податкових сервісів Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було доручено усунути від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішень чи участі в його прийнятті на час виконання обов`язків начальника відділу організації роботи ЦОП та надання адміністративних послуг управління податкових сервісів Науменко Оксану.

Отже, при поданні повідомлення про врегулювання потенційного конфлікту інтересів позивач визначала факт можливості його наявності з огляду на те, що її чоловік, ОСОБА_2 є співзасновником ТОВ «Торговий дім «Літан».

Поряд з вказаним, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що за змістом функціонального призначення підрозділу, який очолює позивач, його діяльність пов`язана з обслуговуванням суб`єктів господарювання, тобто в т.ч. підприємства, в якому її чоловік має корпоративні права. Самої лише цієї обставини достатньо для констатації існування потенційного конфлікту інтересів, оскільки підрозділ відповідача, наприклад, розглядає звернення суб`єктів господарювання.

Більш того, обсяг наявних доступів позивача додатково свідчить про існування потенційного конфлікту інтересів, оскільки позивач має можливість, наприклад, переглядати інтегровану картку платника податків, що може створити необґрунтовані переваги для відповідного суб`єкта господарювання відносно інших платників податків, також сукупність наявних доступів позивача свідчить, що потенційно можливим є обізнаність суб`єкта господарювання про конкретних посадових осіб, які прийматимуть юридично значущі рішення щодо такого суб`єкта господарювання в майбутньому.

Вищевказане в своїй сукупності дає підстави для обґрунтованого висновку про існування потенційного конфлікту інтересів.

Так, визначальною ознакою потенційного конфлікту інтересів є те, що відповідний приватний інтерес «може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій», тобто вплив має не фактичний та здійснений характер, а ймовірний, вірогідний характер. В свою чергу система запобігання корупції спрямована на недопущення та припинення існування в т.ч. ситуацій, в яких правопорушення може бути скоєно, адже йдеться про усунення умови для корупції, що є розумним та належним способом боротьби з відповідним явищем.

Зміст же приватного інтересу зводиться до очевидної як майнової, так і немайнової зацікавленості позивача в долі конкретної особи та її бізнесу, з якою наявні позаслужбові сімейні стосунки (йдеться про її чоловіка, шлюб укладено 12.06.1998 року).

При цьому, в цій справі позивачем не наведено змістовних пояснень щодо неповідомлення нею про потенційний конфлікт інтересів в зв`язку з наявністю у її чоловіка корпоративних прав у ТОВ «Торговий дім «Літан» () принаймні у 2022 році, коли позивач здійснювала аналогічне повідомлення про інший потенційний конфлікт інтересів наявність у її чоловіка корпоративних прав у ТОВ «Дуотранс» (), адже в обох випадках позивач як мінімум декларувала такі права при поданні щорічних декларацій. В цій справі позивач повідомила керівника про такі корпоративні права чоловіка (та існування відповідного конфлікту інтересів) лише після того, як про це саму позивача повідомило управління запобігання корупції.

В межах спірних правовідносин, як вже зазначалось, позивач в 2022 році повідомила керівника про корпоративні права чоловіка лише на одне підприємство, однак до 2024 року не повідомляла про корпоративні права на інше підприємство, хоча як мінімум з 2022 року була обізнана, що таке повідомлення необхідно здійснити, а юридична ситуація має бути врегульована як потенційний конфлікт інтересів (шляхом фактичного відсторонення позивача від взаємодії з відповідним підприємством).

Відтак, з огляду на вказані обставини справи, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції щодо підтвердження факту порушення позивачем п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону №1700-VII, а саме не неповідомлення не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту, тобто неналежного виконання посадових обов`язків та, як наслідок, правомірного притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани (п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII).

Що стосується посилань позивача на протиправність спірного наказу, з огляду на сплив строку притягнення її до відповідальності, то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 65 Закону України «Про державну службу» державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Згідно ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

З матеріалів справи видно, що позивач, в силу приписів п. 2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не пізніше наступного робочого дня зобов`язана була подати повідомлення про наявність у неї потенційного конфлікту.

В свою чергу, як було встановлено судом апеляційної інстанції, підстави для подання позивачем повідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів, з огляду на те, що чоловік позивача, ОСОБА_2 є співзасновником ТОВ «Торговий дім «Літан» існував щонайменш станом 31.12.2020 року, що підтверджується поданою позивачем декларацією за 2020 рік.

В свою чергу, повідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів було подано позивачем 05.02.2024 року.

Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що у чинному законодавстві України не визначено поняття «триваюче правопорушення». Разом з тим, за загальноприйнятим у теорії права визначенням, триваючим вважають правопорушення, яке починається з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, коли винна особа не виконує конкретний покладений на неї обов`язок або виконує його неповністю чи неналежним чином, а потім така бездіяльність триває протягом певного проміжку часу до моменту виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення.

Так, неналежне виконання обов`язків фактично є триваючим правопорушенням. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його неповністю чи неналежним чином.

Тобто, у спірних правовідносинах датою початку триваючого порушення є дата виникнення у позивача обов`язку повідомити безпосереднього керівника про наявність у нього потенційного чи реального конфлікту інтересів, та вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. (08.07.2022 року - наступний день після призначення на посаду. Призначено 07.07.2022 року).

В свою чергу, вказане порушення тривало до моменту, коли позивач 05.02.2024 року подала повідомлення про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів і саме від цієї дати мають обраховуватися строки, визначені статтею 74 Закону України «Про державну службу».

Спірний наказ видано 29.02.2024 року, тобто в межах шестимісячного строку з дня виявлення дисциплінарного проступку, та в межах річного строку після вчинення такого проступку, що свідчить про дотримання відповідачем приписів ч. 3 ст. 65 та ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу».

Вказані правові висновки також відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 02.11.2020 року по справі № П/811/1803/17, що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України

Доводи позивача щодо необхідності обрахування строку притягнення її до дисциплінарної відповідальності, саме з 2016 року, часу подання декларацій осіб про майновий стан і доходи, в яких вказувались відомості стосовно чоловіка останньої, які повинні були моніторитись управлінням з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС до уваги колегією суддів не приймаються, тому як відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень роботодавця не входить моніторинг поданих декларацій, в тому числі перевірка змісту відображеної в них інформації, окрім повідомлення про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій (ч. 1 ст. 51-2). При цьому, доказів щодо проведення такого моніторингу управлінням з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС з 2016 року та не вжиття відповідних заходів судам, як першої так і апеляційної інстанцій не надано.

Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.05.2024 року в адміністративній справі №160/6271/24 залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів за наявності підстав, передбачених ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя С.М. Іванов

суддя В.А. Шальєва

суддя В.Є. Чередниченко