Справа № 560/13374/24
Суддя: Петричкович А.І.
Дата ухвалення: 2024-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

31 жовтня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Петричковича А.І. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом від 13.09.2024 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Хмельницькій області від 08.05.2024 № та податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Хмельницькій області від 08.05.2024 №.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що суму сплаченого основного боргу відповідачем неправомірно включено до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу. Тому, спірні податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою від 24.09.2024 суд відкрив провадження в адміністративній справі.

07.10.2024 до суду поступив відзив на позов, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначає, що в ході перевірки встановлено, що відповідно до даних податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку (ф.1-ДФ), зазначених до АТ «Укрсиббанк » в 4 кварталі 2022 року платник податків фізична особа ОСОБА_1 отримала оподатковуваний дохід, який згідно з Податковим кодексом України підлягає включенню до загального річного оподатковуваного доходу та відображенню платником в податковій декларації про майновий стан. Сума кредиту, прощена (анульована) банком, збільшує дохід платника податку і включається в його оподатковуваний дохід. Разом з тим проценти, які нараховані банком за умовами договору за користування кредитом, та підвищені проценти, нараховані у разі прострочення платежу, не є доходами, які призводять до приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Відповідно, у разі прощення (анулювання) процентів, нарахованих за користування кредитом, та підвищених процентів, нарахованих у разі прострочення платежу, відсутні підстави вважати їх додатковим благом платника податку.

Також, 07.10.2024 до суду поступило клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною 2 ст. 12 КАС України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

З урахуванням наведеного, характеру спірних правовідносин та предмету доказування у цій справі суд приходить до висновку про відсутність підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а тому в задоволенні клопотання відповідача слід відмовити.

З`ясувавши обставини, на які сторони покликаються як на підставу своїх вимог, так і заперечень, оцінивши надані докази, суд прийшов до таких висновків, враховуючи наступне.

Між позивачем (Позичальник) та АТ «Укрсиббанк» (Кредитор) укладено Договір про надання споживчого кредиту №0 від 26.07.2006, відповідно до якого Кредитор надає Позичальнику кредит в сумі 80000,00 доларів США, з процентною ставкою 14% річних, зі строком дії договору до 26.07.2019. Кредит надався під заставу (іпотеку) житлової нерухомості, а саме будинку за адресою: АДРЕСА_1 , про що укладався іпотечний договір посвідчений приватним нотаріусом Старокостянтинівського районного територіального округу Лавутою Т.О. 28.07.2006.

У повідомленні про анулювання боргу №2496 від 11.10.2022, яке надіслано позивачу, Банк зазначив, що станом на 11.10.2022 останній прийняв рішення про анулювання основного боргу за кредитним договором №0 від 26.07.2006 у розмірі 50798,51 доларів США, що складає 1857630,39 грн по курсу НБУ станом на 11.10.2022 та процентів розмірі 81860,74 доларів США, що складає 2993532,66 грн по курсу НБУ станом на 11.10.2022.

Загальна сума заборгованості позивача станом на 11.10.2022 обліковується в розмірі 150759,25 доларів США, що складає 5513054,71 грн. по курсу НБУ станом 11.10.2022, з яких 50798,51 доларів США основного боргу, що складає 1857630,39 грн по курсу НБУ станом на 11.10.2022 та процентів у розмірі 81860,74 доларів США, що складає 2993532,66 грн по курсу НБУ станом на 11.10.2022 - що прощені (анульовані) банком та 18100 доларів США, що складає 661 891,66 грн по курсу НБУ станом на 11.10.2022 - що сплачені позивачем згідно квитанції №49 від 11.10.2022.

На підставі ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.2 п.78.1, п.78.4, п.78.6 ст.78, ст.79, п.82.2 ст.82, з урахуванням пп.69.351 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, відповідно до наказу ГУ ДПС у Хмельницькій області від 20.02.2024 №683-П про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки головним державним інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних особі управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Хмельницькій області, ОСОБА_2 проведено документальну позапланову невиїзну перевірку з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податків, зборів і платежів ОСОБА_1 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , за період з 01.01.2022 по 31.12.2022.

За результатами перевірки складено акт документальної позапланової невиїзної перевірки з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податків, зборів і платежів ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 за період з 01.01.2022 по 31.12.2022 від 03.04.2024 №7414/22-01-24-05/ НОМЕР_1 .

Документальною невиїзною перевіркою встановлені наступні порушення позивачем: 1. вимог пп.16.1.2, пп.16.1.3 п.16.1 ст.16, пп.49.18.4 п.49.18 ст.49, п.176.1 ст.176, п.179.1, ст.179 Податкового Кодексу України, а саме: неподання податкової декларації за 2019 рік; 2. вимог п.167.4. ст.167, пп.174.2.2, п.174.2, ст.174, п.179.7, ст.179 Податкового Кодексу України, в результаті чого занижено та не сплачено податкове зобов`язання по податку на доходи фізичних осіб у сумі 33397,01 грн. 3. вимог пп. 168.4.1, пп. «в» 168.4.5 п.168.4 ст. 168, п. 176.1 ст.176, та п.п.1.6, п.п.1.4 пп.1.2 п.16-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, в результаті чого занижено суму військового збору на суму 2783,08 грн.

На підставі акту перевірки ГУ ДПС у Хмельницькій області винесено податкові повідомлення-рішення від 08.05.2024 № на загальну суму 417966,84 грн та № на загальну суму 34 831,56 грн та № на суму 340,00 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає та враховує наступне.

Приписами підпункту 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України визначено, що додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Підпунктом 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України встановлено, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу).

В абзаці «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, передбачено, що до основної суми боргу (кредиту) платника податку (крім суми прощеного (анульованого) основного боргу платника податку за іпотечним кредитом в іноземній валюті, забезпеченим іпотекою житлової нерухомості), прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Одночасно, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов`язань» №321-VIII від 09.04.2015, положення якого набрали чинності 07.05.2015, передбачено, що підрозділ 1 розділу XX «Перехідні положення» доповнено пунктом 8, у відповідності з яким не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.

Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 01.01.2014.

Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Відтак, з метою оподаткування, доходи, отримані платником податку у вигляді основної суми боргу (кредиту), прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, та суми прощеної (анульованої) кредитором у розмірі різниці, розрахованої відповідно до пункту 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, слід розглядати окремо.

За змістом наведених положень, у разі якщо кредитором (банком) здійснено анулювання (прощення) основної суми боргу (кредиту), а не суми у розмірі різниці, розрахованої кредитором відповідно до п.8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, то з метою оподаткування сума такого анульованого боргу вважається додатковим благом і включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу у відповідності до пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку.

Отже, боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації.

Невиїзною позаплановою перевіркою встановлено та належними доказами підтверджується, що позивачу анульовано основну суму боргу у розмірі 50798,51 доларів США, що складає 1857630,39 грн по курсу НБУ станом на 11.10.2022 та процентів розмірі 81860,74 доларів США, що складає 2993532,66 грн по курсу НБУ станом на 11.10.2022.

У повідомленні про анулювання боргу від 11.10.2022 вказано, зокрема: "АТ "УкрСиббанк", як кредитор, з метою виконання вимог пп. "д" пп. 164.2.17 п. 164.2, ст. 164 Податкового кодексу України, повідомляє Вас, як платника податку на доходи фізичних осіб - боржника, що АТ "УкрСиббанк" прийнято рішення про анулювання Вашої кредитної заборгованості, а саме суми основного боргу (кредиту) 50798,51 доларів США, що складає 1857630,39 гривні по курсу НБУ станом на 11.10.2022 року"; суми процентів розмірі 81860,74 доларів США, що складає 2993532,66 грн по курсу НБУ станом на 11.10.2022 (арк. спр. 21).

Застосування вимог абзацу «д» п.п.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України має місце виключно у випадку перевищення суми прощеного (анульованого) кредитором боргу над сумою курсової різниці, обрахованої за правилами, передбаченими пунктом 8 підрозділу 1 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Пунктом 167.1 статті 167 Податкового кодексу України встановлено, що ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

За змістом підпункту 165.1.55 пункту 165.1 статті 165 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються такий дохід: основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності у сумі, що не перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року; сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.

Тобто, під додатковим благом розуміється основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, без включення в цю суму боргу (кредиту) процентів, нарахованих за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року у справі №826/12872/17.

Щодо твердження позивача про те, що сума прощеного (анульованого) основного боргу платника податку саме за іпотечним кредитом в іноземній валюті, забезпеченим іпотекою житлової нерухомості, суд враховує, що позивач 26.07.2006 уклала Договір про надання споживчого кредиту, а не Договір про надання іпотечного кредиту, що додатково стверджено також п. 1.4. Договору про надання споживчого кредиту №0 від 26.07.2006, а саме: "Кредит надається Позичальнику для його особистих потреб (безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю)" (арк. спр. 7, зворот).

Враховуючи наведене, суд вважає прощену суму основного боргу - додатковим благом, в розумінні пп. «д» п.п. 164.2.17 п.164.2. ст.164 Податкового кодексу України, що, в свою чергу, підтверджує правомірність дій відповідача щодо нарахування податку на доходи фізичних осіб, що підлягає сплаті за результатами річного декларування за податковим повідомленням-рішенням від 08.05.2024 № та щодо нарахування військового збору за податковим повідомленням - рішенням від 08.05.2024 №.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Таким чином, суд робить висновок, що позивач не довів позовні вимоги, а оскаржувані податкові повідомлення-рішення є правомірними.

З врахуванням відмови у задоволенні позовних вимог, судових витрат, які визначені ст. 132 КАС України і підлягають розподілу, немає.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 від 13.09.2024 залишити без задоволення.

Судових витрат, які визначені ст.132 КАС України і підлягають розподілу, немає.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 31 жовтня 2024 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17,м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29001 , код ЄДРПОУ - 44070171)

Головуючий суддя А.І. Петричкович