Справа № 296/8417/19
Суддя: Шкиря В. М.
Дата ухвалення: 2024-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 296/8417/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" жовтня 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі: головуючої судді Шкирі В.М., за участю секретаря судового засідання Сейко Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в залі судових засідань в місті Жтомирі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, де просив суд скасувати постанов, винесену 09.08.2019 року, про визнання його у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачену за ч. 5 ст.96 КУпАП, а провадження по справі закрити.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 09.08.2019 року в.о. начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради ОСОБА_2 відносно нього винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 30 - Ф, якою його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст.96 КУпАП та накладено штраф в сумі 8500,00 гривень.

Зазначає, що до адміністративної відповідальності його було притягнуто за те, що ним виконано реконструкцію власної квартири АДРЕСА_1 , а саме те, що він зробив віконний проріз орієнтовними розмірами 1x1 метри. Проріз виконано в панельному будинку без подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно- будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Із вищезазначеною постановою позивач не погоджується, вважає, що той хто встановлював дане вікно не здійснив втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування. Крім того, право власності на квартиру АДРЕСА_1 він набув у 2000 році саме в такому стані з переробленим вікном, а тому вважає постанову протиправною і такою, що підлягаює скасуванню.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився, про день та час був повідомлений належним чином. У справі наявна заява про розгляд справи без його участі, позов підтримує та просить задовільнити. Так повістка-повідомлення про розгляд справи 25.10.2024 вручена ОСОБА_1 особисто 23.10.2024 про що свідчить трекінг поштового відправлення Укрпошти

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення судового розгляду не надав.

12.07.2019 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради надійшло звернення мешканки будинку АДРЕСА_2 - громадянки ОСОБА_3 , в якому вона просила перевірити факт, що власник квартири АДРЕСА_1 самовільно вибив стіну та поставив собі вікно в кімнаті (а.с.33)

19.07.2019 т.в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради видав направлення №141/19 про здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.34)

02.08.2019 за результатами перевірки було складено акт №90 в розділі VII якого вказано, що в ході перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконав реконструкцію власної квартири АДРЕСА_1 , а саме зробив віконний проріз орієнтованими розмірами 1х1. Проріз виконано в панельному домі без подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначнимим наслідками (СС1) за що передбачена відповідальність за ч.5 ст.96 КУпАП. ОСОБА_1 в розділі Х Пояснення, зауваження.... вказав: " не згоден з формулюванням поруш" (а.с.6-15)

До Акту долучено фотознімки на яких видно, що панельна стіна в одному випадку містить вікно, при цьому план квартири його не передбачає (а.с.3335-38)

02.08.2019 складено припис №50/19 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил де надано сторок на усунення порушень до 02.10.2019 (а.с.16)

Також за результатами позапланової перевірки 02.08.2019 складено протокол відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.5 ст.96 КУпАП (а.с.4) .

09.08.2019 в присутності ОСОБА_1 справу про притягнення його до адміністративної відповідальності було розглянуто виконуючим обов`язки начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради та винесено постанову про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП та накладено стягнення в виді штрафу в розмірі 500 НМДГ, що становить 8500,00 грн (а.с.5)

01.10.2019 позивач повідомив про початок будівельних робіт (капітального ремонту) в квартирі АДРЕСА_1 та визначено клос наслідків СС1 (а.с.102-107)

Отже, суд встановив, що ОСОБА_1 у своїй квартирі АДРЕСА_1 самовільно встановив пластикове вікно в кімнаті, яка за планом квартири його не передбачала. При цьому він цього не заперечує, а лише вважає, що він не потребував дозволу чи повідомлення будь-якого органу про початок будівельних робіт, а тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП.

Суд розглянувши адміністративну справу по суті заявлених вимог прийшов наступного.

Відповідно п. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно п. 2 ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Частиною 1 ст. 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 ч. 1 ст.20 КАС України передбачено, що місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні усі адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За змістом ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється Кодексом.

Відповідно до вимог ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Відповідно до п.5 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно до п. п. 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом встановлено, що 12.07.2019 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради надійшло звернення мешканки будинку АДРЕСА_2 - громадянки ОСОБА_3 , в якому вона просила перевірити факт, що власник квартири АДРЕСА_1 самовільно вибив стіну та поставив собі вікно в кімнаті (а.с.33)

19.07.2019 т.в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради видав направлення №141/19 про здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.34)

02.08.2019 за результатами перевірки було складено акт №90 в розділі VII якого вказано, що в ході перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконав реконструкцію власної квартири АДРЕСА_1 , а саме зробив віконний проріз орієнтованими розмірами 1х1. Проріз виконано в панельному домі без подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначнимим наслідками (СС1) за що передбачена відповідальність за ч.5 ст.96 КУпАП. ОСОБА_1 в розділі Х Пояснення, зауваження.... вказав: " не згоден з формулюванням поруш" (а.с.6-15)

До Акту долучено фотознімки на яких видно, що панельна стіна в одному випадку містить вікно, при цьому план квартири його не передбачає (а.с.3335-38)

02.08.2019 складено припис №50/19 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил де надано сторок на усунення порушень до 02.10.2019 (а.с.16)

Також за результатами позапланової перевірки 02.08.2019 складено протокол відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.5 ст.96 КУпАП (а.с.4) .

09.08.2019 в присутності ОСОБА_1 справу про притягнення його до адміністративної відповідальності було розглянуто виконуючим обов`язки начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради та винесено постанову про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП та накладено стягнення в виді штрафу в розмірі 500 НМДГ, що становить 8500,00 грн (а.с.5)

Так ч.5 ст.96 КУпАП передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, що передбачає відповідальність за иконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

За приписами ч.1 ст .34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності " № 3038 від 17.02.2011 замовник має право виконувати будівельні роботи після:

- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

При цьому і п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затверджених постановою КМУ від 13.04.2011 №466 передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Стаття 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності " № 3038 від 17.02.2011 (станом на жовтень 2019 року) вирізняє види будівель і споруд згідно з класами наслідків, тобто характеристиками рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або із втратою цілісності об`єкта. Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснює проєктна організація за погодженням із замовником будівництва.

До незначних наслідків (СС1) належать такі об`єкти: індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарські будівлі та споруди, гаражі, а також інші будівлі й споруди, які не належать до класів наслідків СС2 та СС3.

До середніх наслідків (СС2) належать об`єкти: характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, за якого неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або із втратою цілісності об`єкта, 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включають збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних і комунальних підприємств, бюджетних установ); пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України Про охорону культурної спадщини; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки); об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України Про об`єкти підвищеної небезпеки; житлові будинки понад чотири поверхи; об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

Будинок АДРЕСА_2 є п`яти поверховим, як вбачається з долучених представником відповідача фото, на 2 поверсі стіни, яка не має в плані вікна, вибито та встановлене пластикове вікно. Про це вказаноі в заяві особи, що звернулася до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради (а.с.33)

Отже, суд вважає, що позивача правомірно було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП, будинок, в якому встановлено вікно, є п`яти поверховим, та відповідно будівельні роботи відноситься до класу наслідків СС2 .

З огляду на викладене суд відхиляє докази надані позивачем (а.с96-106)

При цьому, стягнення на ОСОБА_1 накладено в межах мінімальної санкції - 8500,00 грн, тоді як санкція передбачала покарання від 8500,00 грн до 10200,00 грн і як вказано в постанові вона винесена з урахуванням ст.33 КУпАП, яка передбачала в той час, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно з частиною 3 статті 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

За таких обставин у суду відсутні підстави для скасування постанови №30-Ф від 09.08.2019 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП

Керуючись п.1 ч.3 ст.286 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без задоволення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня складення рішення.

Повний текст рішення складено 31.10.2024

Cуддя В. М. Шкиря