Справа № 600/3921/24-а
Суддя: Боднарюк Олег Васильович
Дата ухвалення: 2024-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/3921/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Боднарюка О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Новоселицької міської ради, про визнання протиправним і скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач), звернулась в суд з позовом до Новоселицької міської ради (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та нечинними рішення Новоселицької міської ради Чернівецької області ІІ сесії VIII скликання від 22.12.2020 р. № 2/35 Про створення комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької міської ради;

- зобов`язати Новоселицьку міську раду Чернівецької області опублікувати резолютивну частину рішення суду у виданні, в якому був або мав бути офіційно оприлюднений нормативно-правовий акт, невідкладно після набрання рішенням законної сили;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь ОСОБА_2 понесені судові витрати.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

1. Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржуване рішення та Порядок роботи комісії по розгляду питань про відшкодування втрат від недотриманих коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради (додаток до Рішення) є незаконними, нечинними та такими, що порушують вимоги Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 р. № 284 і Закону України Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності від 11.09.2003 р. № 1160-IV, з огляду на наступне.

Звертав увагу суду на те, що зазначеним вище рішенням затверджено Порядок роботи комісії по розгляду питань про відшкодування втрат від недотриманих коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради. При цьому, відповідно до п.4 Порядку землекористувач здійснює відшкодування втрат бюджету Новоселицької міської ради від недоотримання коштів за фактичне використання земельної ділянки. Розмір недоотриманих коштів розраховується як сума орендної плати за фактичне користування земельною ділянкою на площу, яка вказана у правовстановлюючому документі (технічному паспорті) на нерухоме майно.

Так, звертав увагу суду на те, що у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 року у справі № 638/11790/16-а, проаналізовано наведені вище норми та аналогічні положення Порядку визначення та відшкодування територіальній громаді в особі Харківської міської ради та зроблено висновок, що чинним на час виникнення спірних правовідносин законодавством було передбачено виключний перелік підстав для відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, в т.ч. у вигляді неодержаного доходу, до якого неодержана орендна плата віднесена не була.

Отже, на думку позивача передбачивши оскаржуваним рішенням підставу для відшкодування збитків у вигляді недотриманої орендної плати за користування земельною ділянкою, з порушенням вимог земельного законодавства, відповідач фактично розширив передбачені законом підстави для відповідальності за порушення земельного законодавства, цим самим вийшовши за межі наданих законом повноважень.

Також позивач вважає, що рішення відповідача винесено всупереч вимог Закону № 1160-IV щодо оприлюднення його проекту, зокрема зазначив, що оприлюднення регуляторного акта здійснюється з метою одержання зауважень і пропозицій.

При цьому, оприлюдненню підлягають як проект регуляторного акту, так і відповідний аналіз регуляторного впливу - документ, який містить обґрунтування необхідності державного регулювання шляхом прийняття регуляторного акта, аналіз впливу, який справлятиме регуляторний акт на ринкове середовище, забезпечення прав та інтересів суб`єктів господарювання, громадян та держави, а також обґрунтування відповідності проекту регуляторного акта принципам державної регуляторної політики.

Звертав увагу суду на те, що висновок про обов`язковість оприлюднення проекту регуляторного акту і відповідного аналізу регуляторного впливу, здійснюється з необхідності одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, чим, по суті, здійснюється забезпечення публічного обговорення проекту регуляторного акта.

Оскільки відповідачем не був оприлюднений проект регуляторного акту відповідно до вимог норм Закону №1160-IV, вказане додатково свідчить про його протиправність і нечинність.

2. Відповідач подав до суду відзив на адміністративний позов, в обґрунтування якого заперечив щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Заперечуючи проти позову зазначив, що спірне рішення прийнято відповідно до чинного законодавства із дотриманням усіх необхідних процедур.

Зокрема зверталась увагу суду на те, що порядок роботи комісії - про відшкодування втрат від недоотримання коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради розроблений відповідно до Конституції України, Земельного Кодексу України, Бюджетного Кодексу України, Податкового кодексу України, Законів України Про землеустрій, Про оренду землі, Про місцеве самоврядування в Україні, інших нормативно-правових актів з питань регулювання земельних відносин в Україні. Даний порядок визначає організаційно-правові засади і порядок відшкодування недоотриманих коштів за фактичне користування земельними ділянками землекористувачами, які фактично використовують земельні ділянки без правовстановлюючих документів на території Новоселицької міської ради.

Наголошував на тому, що підставою для нарахування відшкодування втрат від недоотримання коштів за фактичне використання земельних ділянок землекористувачами є встановлені факти використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів.

Зазначив, що комісією встановлюється факт використання земельної ділянки і ухилення від плати за її користування, підготовка матеріалів для укладення Договору та розрахунків відшкодування втрат бюджету Новоселицької міської ради від недоотримання коштів за фактичне землекористування здійснює відділ земельних відносин апарату виконавчого комітету Новоселицької міської ради. Матеріли готуються для добровільної сплати збитків землекористувачами, а у разі їхньої відмови, для подальшого зверненняі в суд для стягнення заборгованості.

Враховуючи вищевикладене Новоселицька міська діяла лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України, не порушуючи права громадян України, відповідно до вимог чинного законодавства.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ В СПРАВІ.

1. Ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання по справі.

2. Ухвалою суду закрито підготовче провадження у даній адміністративній справі, про визнання протиправним та скасування рішення, призначено справу до судового розгляду по суті .

3. Ухвалою суду призначено розгляд справи в режимі відеоконференції.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

1. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав наведених в адміністративному позові. В судовому засіданні подав заяву, в якій просив суд розглянути справу в порядку письмового провадження.

2. Представник відповідача в судовому засіданні подав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу в порядку письмового провадження, проти задоволення позову заперечував з підстав наведених у відзиві.

3. Враховуючи приписи статті 194 КАС України, та подання учасниками справи заяв про розгляд справи у порядку письмового провадження, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними матеріалами в порядку письмового провадження.

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ ТА ВІДПОВІДНІ ПРАВОВІДНОСИНИ.

1. 14 травня 2024 року ухвалою Господарського суду Чернівецької області відкрито провадження у справі № 926/1315/24 за позовом Керівника Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Новоселицької міської ради Чернівецької області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів з орендної плати за землю в сумі 1 173 702 грн. 19 коп.

Предметом позову у вищезазначеній судовій справі є стягнення з Фізичної особи- підприємця ОСОБА_1 на користь держави в особі Новоселицької міської ради відшкодування втрат бюджету від недоотримання коштів за фактичне використання земельних ділянок у вигляді безпідставно збережених коштів з орендної плати за землю в розмірі 1 173 702 грн. 19 коп.

2. У відповідь на адвокатський від 12.07.2024 року Новоселицькою міською радою надано відповідь №956 від 18.07.2024 року, в якій повідомлено, що розрахунок втрат бюджету від недоотримання коштів за фактичне використання земельних ділянок здійснювався відповідно до Порядку роботи комісії про відшкодування втрат від недоотримання коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради Чернівецької області, затвердженим рішенням 2 сесії Новоселицької міської ради 8 скликання від 22.12.2020 року №2/35.

3. Згідно рішення 2 сесії Новоселицької міської ради 8 скликання від 22.12.2020 р. № 2/35 Про створення комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької міської ради вирішено:

1. Створити та затвердити комісію Новоселицької міської ради по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам заподіяні вилученням (викупом) та тимчасовим зайняттям земельних ділянок, встановленням обмежень щодо їх використання, погіршенням якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей земельної ділянки, або приведенням їх у непридатний для використання стан та тимчасовим невикористанням земельних ділянок.

Вказаним пунктом 1 рішення визначено суб`єктний склад комісії з числа працівників Новоселицької міської ради (голова, секретар та члени комісії).

2. Затвердити порядок роботи комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької міської ради.

Додаток до рішення №2/35, яким власне являється Порядок роботи комісії про відшкодування втрат від недоотриманих коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради Чернівецької області. Структурно Порядок складається: Розділ 1 Загальні положення, Розділ 2 Мета запровадження договору, Розділ Порядок оформлення договору, Розділ 4 Порядок нарахування втрат, Розділ 4 Термін дії договору про відшкодування втрат бюджету Новоселицької міської ради від недоотриманих коштів за фактичне землекористування.

Додаток 1 до рішення №2/35 (типовий) Договір про відшкодування втрат від недоотриманих коштів за фактичне землекористування.

Додаток 2 Розрахунок сум втрат бюджету Новоселицької міської рада (дослівно) від недоотриманих коштів за фактичне землекористування.

3. Вважати таким, що втратило чинність рішення 28 сесії Новоселицької міської ради 7 скликання від 24.10.2019 "Про створення комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької ОТГ"

4. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, позивач є власником нерухомого майна: будівлі лазні літ. А заг. пл. 65,00 кв.м.; будівля насосної літ. Б заг. пл. 97,30 кв.м.; нежитлова будівля літ. В заг. пл. 447,40 кв.м.; будівля вагової літ. Г заг. пл. 24,40 кв.м.; будівля складу літ. Д заг. пл. 3372,50 кв.м.; альтанка літ. Е; трансформаторна підстанція літ. Є; вбиральня літ. Ж; огорожа № 1-4; залізнична колія № 5; резервуар № 7; каналізаційні колодязі № 8-10, 29-31; КТП 260 освітлення № 11; каналізаційні колодязі № 12-13; башта Рожковського № 32; замощення № 1, які знаходяться на АДРЕСА_1 .

Нерухоме майно належить ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 29.12.2021 року.

5. Згідно розрахунку заборгованості по платі за землю за ОСОБА_2 обліковується заборгованість в сумі 1 173 702.16 грн.

ДО ВКАЗАНИХ ПРАВОВІДНОСИН СУД ЗАСТОСОВУЄ НАСТУПНІ ПОЛОЖЕННЯ ЗАКОНОДАВСТВА ТА РОБИТЬ ВИСНОВКИ ПО СУТІ СПОРУ.

1. Предметом розгляду даного спору є протиправність/правомірність прийнятого Рішення Новоселицької міської ради Чернівецької 2 сесії 8 скликання від 22.12.2020 року №2/35 Про створення комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької міської ради, яким затверджено склад комісії та Порядок роботи комісії по розгляду питань для визначення відшкодування втрат від недоотримання коштів за фактичне використання земельної ділянки.

Оцінюючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

2. Відповідно до статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Діяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України Про місцеве самоврядування в Україні, який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Частиною 1 статті 26 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні визначено питання, які вирішуються виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради, до яких, зокрема, належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин (пункт 34 ч. 1 ст. 26).

Відповідно до частин 1, 2, 10 статті 59 Закону України Про місцеве самоврядування рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Відповідно до статті 156 Земельного кодексу України, власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок:

а) вилучення (викупу) сільськогосподарських угідь, лісових земель та чагарників для потреб, не пов`язаних із сільськогосподарським і лісогосподарським виробництвом;

б) тимчасового зайняття сільськогосподарських угідь, лісових земель та чагарників для інших видів використання;

в) встановлення обмежень щодо використання земельних ділянок;

г) погіршення якості ґрунтового покриву та інших корисних властивостей сільськогосподарських угідь, лісових земель та чагарників;

ґ) приведення сільськогосподарських угідь, лісових земель та чагарників у непридатний для використання стан;

д) неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.

Частиною 3 статті 157 Земельного кодексу України передбачено, що Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

3. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року № 284 (далі - Порядок № 284).

Відповідно до примітки до пункту 3 цієї Постанови неодержаний доход - це доход, який міг би одержати власник землі, землекористувач, у тому числі орендар, із земельної ділянки і який він не одержав внаслідок її вилучення (викупу) або тимчасового зайняття, обмеження прав, погіршення якості землі або приведення її у непридатність для використання за цільовим призначенням у результаті негативного впливу, спричиненого діяльністю підприємств, установ, організацій та громадян.

Відповідно до п. 4 Порядку № 284, розміри збитків визначаються в повному обсязі відповідно до реальної вартості майна на момент заподіяння збитків, проведених витрат на поліпшення якості земель (з урахуванням ринкової або відновної вартості).

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що чинним законодавством не надано право органам місцевого самоврядування самостійно встановлювати додаткові критерії для визначення розміру збитків власникам землі і землекористувачам.

Статтею 211 Земельного кодексу України передбачено, що за порушення земельного законодавства настає цивільна, адміністративна або кримінальна відповідальність, а також визначено, за які саме порушення земельного законодавства настає така відповідальність.

Частиною 2 статті 211 Земельного кодексу України передбачено, що законом може бути встановлено відповідальність і за інші порушення земельного законодавства.

4. Судом встановлено, що рішенням Новоселицької міської ради Чернівецької області II сесії VIII скликання від 22.12.2020 р. № 2/35 Про створення комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької міської ради затверджено Порядок роботи комісії по розгляду питань про відшкодування втрат від недотриманих коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради.

При цьому, відповідно до р.4 Порядку землекористувач здійснює відшкодування втрат бюджету Новоселицької міської ради від недоотримання коштів за фактичне використання земельної ділянки . При цьому розмір недоотриманих коштів розраховується як сума орендної плати за фактичне користування земельною ділянкою на площу, яка вказана у правовстановлюючому документі (технічному паспорті) на нерухоме майно.

5. Суд звертає увагу на те, що у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 року у справі № 638/11790/16-а, проаналізовано наведені вище норми та аналогічні положення Порядку визначення та відшкодування територіальній громаді та зроблено висновок, що чинним на час виникнення спірних правовідносин законодавством було передбачено виключний перелік підстав для відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, в т.ч. у вигляді неодержаного доходу, до якого неодержана орендна плата віднесена не була.

Відповідно до частини 4 статті 242 КАС України суд при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

6. Отже, передбачивши оскаржуваним рішенням підставу для відшкодування збитків у вигляді неотриманої орендної плати за користування земельною ділянкою, з порушенням вимог земельного законодавства, відповідач фактично розширив передбачені законом підстави для відповідальності за порушення земельного законодавства, цим самим вийшовши за межі наданих законом повноважень, що в свою чергу свідчить про нечинність спірного рішення в частині затвердження Порядку роботи комісії про відшкодування втрат від недоотриманих коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради Чернівецької області.

7. Суд також звертає увагу на те, що відповідач за своєю суттю унормував спірним рішенням норми підзаконного нормативного акту - Постанови Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року № 284 розширивши при цьому нормативне регулювання земельних відносин на власний розсуд, не маючи на те відповідних повноважень. Іншими словами, Новоселицька міська рада затвердивши Порядок роботи комісії про відшкодування втрат від недоотриманих коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради Чернівецької області, створила в процесі своєї діяльності локальний нормативний акт відмінний від Постанови №284, в той час коли такою Постановою (чи іншим нормативним документом) не наділена повноваженнями, і зобов`язана як і інший орган влади керуватись Постановою №284, а не створювати тотожний акт (Порядок), який окрім іншого ще і суперечить йому.

8. Надаючи оцінку спірним правовідносинам в частині доводів позивача про те, що оскаржуване рішення винесено з недотриманням вимог Закону № 1160-IV щодо оприлюднення його проекту, суд зазначає наступне.

Статтею 1 Закону № 1160-IV визначено, що регуляторний акт це:

- прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;

- прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом;

- регуляторний орган - Верховна Рада України, Президент України, Кабінет Міністрів України, Національний банк України, Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, інший державний орган, центральний орган виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцевий орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, а також посадова особа будь-якого із зазначених органів, якщо відповідно до законодавства ця особа має повноваження одноособово приймати регуляторні акти. До регуляторних органів також належать територіальні органи центральних органів виконавчої влади, державні спеціалізовані установи та організації, некомерційні самоврядні організації, які здійснюють керівництво та управління окремими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування, якщо ці органи, установи та організації відповідно до своїх повноважень приймають регуляторні акти;

регуляторна діяльність - діяльність, спрямована на підготовку, прийняття, відстеження результативності та перегляд регуляторних актів, яка здійснюється регуляторними органами, фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, територіальними громадами в межах, у порядку та у спосіб, що встановлені Конституцією України, цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

9. Конституційний Суд України у рішення від 16.04.2009 №7-рп/2009, проаналізувавши функції і повноваження органів місцевого самоврядування, врегульовані Конституцією України та іншими законами України, дійшов висновку, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Отже надаючи правовий аналіз зазначеній нормі, можна дійти до висновку, що Рішення Відповідача за своєю правовою природою має ознаки регуляторного акту, яким змінені норми права, оскільки він розрахований на неодноразове застосування і щодо невизначеного кола осіб, з метою регулювання земельних правовідносин.

10. Аналогічна правова позиція щодо підходу до визначення ознак регуляторного акта, встановлених Законом України Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності №1160-IV, у рішеннях суб`єктів владних повноважень викладена у постановах Верховного Суду від 25 вересня 2018 року №428/7176/14-а, від 31 січня 2018 року у справі № 490/2099/15-а, від 08 травня 2018 року у справі № 405/5819/14-а, від 21 грудня 2018 року № 591/1335/15-а, від 01 червня 2022 року у справі № 260/2363/20.

11. У частині 12 статті 59 Закону № 280/97-ВР визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Статтею 6 Закону № 1160-IV передбачено, що громадяни, суб`єкти господарювання, їх об`єднання та наукові установи, а також консультативно-дорадчі органи, що створені при органах державної влади та органах місцевого самоврядування і представляють інтереси громадян та суб`єктів господарювання, мають право:

- подавати до регуляторних органів пропозиції про необхідність підготовки проектів регуляторних актів, а також про необхідність їх перегляду;

- у випадках, передбачених законодавством, брати участь у розробці проектів регуляторних актів;

- подавати зауваження та пропозиції щодо оприлюднених проектів регуляторних актів, брати участь у відкритих обговореннях питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю;

- бути залученими регуляторними органами до підготовки аналізів регуляторного впливу, експертних висновків щодо регуляторного впливу та виконання заходів з

відстеження результативності регуляторних актів;

- самостійно готувати аналіз регуляторного впливу проектів регуляторних актів, розроблених регуляторними органами, відстежувати результативність регуляторних актів, подавати за наслідками цієї діяльності зауваження та пропозиції регуляторним органам або органам, які відповідно до цього Закону на підставі аналізу звітів про відстеження результативності регуляторних актів приймають рішення про необхідність їх перегляду;

- одержувати від регуляторних органів у відповідь на звернення, подані у встановленому законом порядку, інформацію щодо їх регуляторної діяльності.

Стаття 7 Закону № 1160-IV передбачає, що регуляторні органи затверджують плани діяльності з підготовки ними проектів регуляторних актів на наступний календарний рік не пізніше 15 грудня поточного року, якщо інше не встановлено законом. План діяльності з підготовки проектів регуляторних актів повинен містити визначення видів і назв проектів, цілей їх прийняття, строків підготовки проектів, найменування органів та підрозділів, відповідальних за розроблення проектів регуляторних актів. Затверджені плани діяльності з підготовки проектів регуляторних актів, а також зміни до них оприлюднюються у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону, не пізніш як у десятиденний строк після їх затвердження. Якщо регуляторний орган готує або розглядає проект регуляторного акта, який не внесений до затвердженого цим регуляторним органом плану діяльності з підготовки проектів регуляторних актів, цей орган повинен внести відповідні зміни до плану не пізніше десяти робочих днів з дня початку підготовки цього проекту або з дня внесення проекту на розгляд до цього регуляторного органу, але не пізніше дня оприлюднення цього проекту.

Крім того, статтею 8 Закону № 1160-IV передбачено, що стосовно кожного проекту регуляторного акта його розробником готується аналіз регуляторного впливу.

Аналіз регуляторного впливу готується до оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень та пропозицій.

Розробник проекту регуляторного акта при підготовці аналізу регуляторного впливу повинен:

визначити та проаналізувати проблему, яку пропонується розв`язати шляхом державного регулювання господарських відносин, а також оцінити важливість цієї проблеми;

обґрунтувати, чому визначена проблема не може бути розв`язана за допомогою ринкових механізмів і потребує державного регулювання;

обґрунтувати, чому визначена проблема не може бути розв`язана за допомогою діючих регуляторних актів, та розглянути можливість внесення змін до них;

визначити очікувані результати прийняття запропонованого регуляторного акта, у тому числі здійснити розрахунок очікуваних витрат та вигод суб`єктів господарювання, громадян та держави внаслідок дії регуляторного акта;

визначити цілі державного регулювання;

визначити та оцінити усі прийнятні альтернативні способи досягнення встановлених цілей, у тому числі ті з них, які не передбачають безпосереднього державного регулювання господарських відносин;

аргументувати переваги обраного способу досягнення встановлених цілей;

описати механізми і заходи, які забезпечать розв`язання визначеної проблеми шляхом прийняття запропонованого регуляторного акта;

обґрунтувати можливість досягнення встановлених цілей у разі прийняття запропонованого регуляторного акта;

обґрунтовано довести, що досягнення запропонованим регуляторним актом встановлених цілей є можливим з найменшими витратами для суб`єктів господарювання, громадян та держави;

обґрунтовано довести, що вигоди, які виникатимуть внаслідок дії запропонованого регуляторного акта, виправдовують відповідні витрати у випадку, якщо витрати та/ або вигоди не можуть бути кількісно визначені;

оцінити можливість впровадження та виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні впроваджувати або виконувати ці вимоги;

оцінити ризик впливу зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта;

обґрунтувати запропонований строк чинності регуляторного акта; визначити показники результативності регуляторного акта;

визначити заходи, за допомогою яких буде здійснюватися відстеження результативності регуляторного акта в разі його прийняття.

Якщо проект регуляторного акта одночасно містить норми, що регулюють господарські відносини або адміністративні відносини між регуляторними органами чи іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, та норми, що регулюють інші суспільні відносини, а також індивідуально-конкретні приписи, то аналіз регуляторного впливу готується лише щодо норм, які регулюють господарські відносини або адміністративні відносини між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону № 1160-IV кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.

Відповідно до статті 13 Закону № 1160-IV план діяльності регуляторного органу з підготовки проектів регуляторних актів та зміни до нього оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації цього регуляторного органу, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених цим регуляторним органом, та/або шляхом розміщення плану та змін до нього на офіційній сторінці відповідного регуляторного органу в мережі Інтернет.

Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.

Звіт про відстеження результативності регуляторного акта оприлюднюється шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації регуляторного органу, який прийняв цей регуляторний акт, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених цим регуляторним органом, та/або шляхом розміщення на офіційній

сторінці цього регуляторного органу в мережі Інтернет.

Кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.

Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.

Проект регуляторного акта разом із відповідним аналізом регуляторного впливу оприлюднюється у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону, не пізніше п`яти робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про оприлюднення цього проекту регуляторного акта.

Повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта повинно містити: стислий виклад змісту проекту;

поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції;

інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною п`ятою статті 13 цього Закону);

інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань;

інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.

Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.

Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акта повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.

Оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь- яких інших форм відкритих обговорень цього проекту регуляторного акта.

12. Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що оприлюднення регуляторного акта здійснюється з метою одержання зауважень і пропозицій.

При цьому, оприлюдненню підлягають як проект регуляторного акту, так і відповідний аналіз регуляторного впливу - документ, який містить обґрунтування необхідності державного регулювання шляхом прийняття регуляторного акта, аналіз впливу, який справлятиме регуляторний акт на ринкове середовище, забезпечення прав та інтересів суб`єктів господарювання, громадян та держави, а також обґрунтування відповідності проекту регуляторного акта принципам державної регуляторної політики.

З наведеного слідує, що висновок про обов`язковість оприлюднення проекту регуляторного акту і відповідного аналізу регуляторного впливу, що здійснюється з необхідності одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, чим, по суті, здійснюється забезпечення публічного обговорення проекту регуляторного акта.

За таких обставин, проект регуляторного акту має бути оприлюдненим щонайменше як за один місяць до прийняття такого проекту.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що міститься у постанові, від 25 вересня 2018 року у справі № 428/7176/14-а, від 20 лютого 2019 року у справі № 812/1177/18, від 13 грудня 2019 року у справі № 461/1824/15-а.

13. Проаналізувавши наведене вище в призмі наведених вище норм Закону, слід дійти висновку про те, що оскаржуване рішення відповідає ознакам регуляторного акту лише в частині п.2, а саме що стосується затвердження Порядку роботи комісії про відшкодування втрат від недоотриманих коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради Чернівецької області, з відповідними Додатками.

Щодо іншої частини спірного рішення, а саме пунктів 1 та 3, то такі на думку суду змістовно не підпадають під ознаки регуляторного акту, оскільки пунктом 1 рішення створена комісія з числа працівників міської ради, а згідно пункту 3 втратило чинність інше рішення міської ради. Вказані пункт 1 та 3 спірного рішення на думку суду є такими, що не порушують чиї небудь права свободи чи інтереси, а тим паче позивача, і є такими, що не поширюються на невизначене коло осіб.

Відтак, суд частково погоджується з доводами позивача в частині протиправності спірного рішення, оскільки на дії відповідача стосовно прийняття пунктів 1 та 3 цього рішення не могли поширюватись процедури оприлюднення проекту регуляторного акту, як того вимагає Закон № 1160.

Отже, враховуючи те, що відповідачем не доведено обставин оприлюднення проекту рішення в частині пункту 2 рішення Новоселицької міської ради Чернівецької області ІІ сесії VIII скликання від 22.12.2020 р. № 2/35, який відповідає ознакам регуляторного акту така бездіяльність за своєю суттю є додатковою підставою для визнання його протиправним і нечинним, з урахуванням висновків суду і викладені вище.

14. Наслідки визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним визначені положеннями ст. 265 КАС України.

Так, згідно ч. 1 ст. 265 КАС України резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили.

Згідно з ч. 3 ст. 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Своєчасна публікація оголошення про оскарження нормативно-правового акта зумовлює презумпцію належного повідомлення про судовий розгляд справи всіх заінтересованих осіб з огляду на рішення Європейського суду з прав людини у справах Федоров та Федорова проти України, Слюсар проти України, Лучанінова проти України, Меріт проти України, Ріпан проти Австрії.

Після набрання законної сили рішенням суду про визнання нормативно-правового акта протиправним і нечинним резолютивна частина такого судового рішення підлягає невідкладному опублікуванню у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено. У такий спосіб унеможливлюється подальша дія оскарженого нормативно-правового акта та порушення прав, свобод і законних інтересів осіб, на яких поширюються вимоги цього акта.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 21 жовтня 2019 року (справа № 522/22780/16-а), 26 листопада 2019 року (справа №826/4630/18).

15. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що пункт 2 оскаржуваного рішення Новоселицької міської ради Чернівецької області II сесії VIII скликання від 22.12.2020 р. №2/35, Про створення комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької міської ради, яким затверджено Порядок роботи комісії про відшкодування втрат від недоотриманих коштів за фактичне використання земельної ділянки на території Новоселицької міської ради Чернівецької області з додатками - прийнятий з перевищенням повноважень, що визначені Конституцією та законами України та не доведені до відома суб`єктів у законний спосіб, відтак підлягає визнанню нечинним.

16. Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В даному ж випадку, враховуючи усі наведені вище обставини, суд дійшов висновку, що оскаржуване у даній справі рішення в частині не відповідає вимогам ст. 2 КАС України, адже прийняте відповідачем без належного обґрунтування, а також без врахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності свого рішення та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що встановлені у справі обставини частково підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, адміністративний позов належить задовольнити частково.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

1. Згідно з частиною 3 статті 139 КАС України 3 при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

2. Відтак, суд вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати судовий збір в сумі з розрахунку 605,60 грн (1211,20 грн. : 2).

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Новоселицької міської ради - задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та нечинними пункт 2 рішення Новоселицької міської ради Чернівецької області ІІ сесії VIII скликання від 22.12.2020 р. № 2/35 "Про створення комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької міської ради", а саме в частині: "затвердити порядок роботи комісії по розгляду питань для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам на території Новоселицької міської ради".

3. Зобов`язати Новоселицьку міську раду Чернівецької області опублікувати резолютивну частину рішення суду у виданні, в якому був або мав бути офіційно оприлюднений нормативно-правовий акт, невідкладно після набрання рішенням законної сили.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Новоселицької міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605,60 грн.

5. В іншій частині позовних вимог відмовити.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код РНОККП: НОМЕР_1 ).

Відповідач - Новоселицька міська рада (вул. Чкалова, 7, м. Новоселиця, Чернівецька область, 60300, ).

Суддя О.В. Боднарюк