Справа № 460/8517/23
Суддя: Д.Є. Махаринець
Дата ухвалення: 2024-10-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

31 жовтня 2024 року м. Рівне №460/8517/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринця Д.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - поивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - відповідач), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області №233 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" від 07.03.2023 в частини застосування до ОСОБА_1 , заступниканачальника Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Позивач мотивує позов тим, що проходить службу в поліції на посаді заступника начальника Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності, має звання майора поліції. Вказує, що 20.03.2023 ОСОБА_1 , ознайомився із наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області №233 «Про притягнення до відповідальності» від 07.03.2023. В наказі вказано, що за порушення службової дисципліни, не дотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ та частини 2 статті 1 розділу III Положення про дисциплінарні комісії Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018, а саме неналежної організації роботи дисциплінарної комісії, що призвело до необ`єктивного збору, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського до майора поліції ОСОБА_1 , заступника начальника Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Вважає його безпідставним, таким що винесений з порушенням норм чинного законодавства, не відповідає дійсним обставинам справи та підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 20.03.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі та зазначає, що дисциплінарною комісією не дотримано процедуру проведення службового розслідування, передбаченого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та Порядку № 893, що може свідчити про те, що збір, перевірка та оцінка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейських проведено без об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов вчинення дисциплінарного проступку, вини поліцейських, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку та підготовки пропозицій щодо усунення причин та умов, які сприяли вчинення дисциплінарних проступків. Зокрема, обставини, які згідно із положеннями Дисциплінарного статуту Національної поліції України пом`якшують або обтяжують відповідальність майора поліції ОСОБА_2 не встановлено. Обставинами, що відповідно до підпункт 2 ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України обтяжують вчинений майором поліції ОСОБА_3 дисциплінарний проступок є вчинення ним дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення. Однак, на момент проведення даного службового розслідування, останній за власним бажанням 08.02.2023 надав рапорт до УКЗ ГУНП щодо його переведення на посаду старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Рівненського РУП ГУНП, яка передбачає виконання службових обов`язків не пов`язаних із управлінською діяльністю. Таким чином, у ході службового розслідування встановлено, що виявлені порушення, стали можливими внаслідок непрофесійного виконання вищевказаними працівниками своїх службових обов`язків та низького рівня знань законів й інші нормативно-правові акти, що регламентують діяльність працівників поліції.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

07.11.2022 наказом Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області № 99 «Про призначення службового розслідування» з метою встановлення обставин та у відповідності до ст. ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ за фактом низької виконавської дисципліни, неналежної роботи по розкриттю кримінальних правопорушень що призвело до ряду нерозкритих тяжких злочинів на території обслуговування, низької оперативно-розшукової роботи по виявленню та розкриттю очевидних злочинів працівниками СКП Сарненського РВП призначено службове розслідування. (а.с.88).

Створено дисциплінарну комісію з чотирьох працівників Сарненського РВП ГУПН в Рівненській області, головою комісії визначено Василя Іванюка.

18.11.2022 підписано висновок службового розслідування за фактом неналежного виконання посадових обов`язків працівниками СКП Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області. Де вказано службове розслідування за фактом виявлених недоліків в оперативно- службовій діяльності Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, завершити.

За порушення службової дисципліни, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» керуючись ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», статтями 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що виразилося у невжиття необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення та припинення злочинів та викриття причин і умов, які сприяють вчиненню злочинів, неналежній профілактичній роботі, що призвело до ускладнення криміногенної ситуації на території обслуговування, та збільшенні кількості нерозкритих кримінальних правопорушень, росту кількості осіб, які перебувають у розшуку та відносно яких порушені кримінальні провадження, що також унеможливило передачу кримінальних проваджень для розгляду до суду, підлягають притягненню до дисциплінарної відповідальності ряд працівників сектору кримінальної поліції Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, але враховуючи характер проступку, відповідно до частини 11 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, працівників сектору кримінальної поліції Сарненського РВП попередити про необхідність дотримання службової дисципліни та клопотати про встановлення розміру премії у листопаді 2022 п`ятьом працівникам Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області у розмірі 0%, а ще трьом у зменшеному розмірі.

За порушення службової дисципліни, пунктів 1,2 частини 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію», статті 1, 3 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», що виразилося у проявленій безконтрольності за дотриманням вимог службової дисципліни підлеглими, а також неналежній організації діяльності підпорядкованого підрозділу, керуючись ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», положеннями Дисциплінарного статут Національної поліції України, вказати на подальшу неналежну організацію роботи щодо розкриття злочинів підлеглими працівниками СКП заступнику начальника Сарненського РВП ГУНП Вадиму Іванову та попередити про недопустимість порушень службової дисципліни в подальшій службовій діяльності, та клопотати про встановлення розміру премії у листопаді 2022 року - 0%.

Керівництву СКП Сарненського РВП посилити контроль за діяльністю особового складу Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області та дотриманням підпорядкованими тацівниками вимог чинного законодавства в оперативно-службовій діяльності підрозділу.

04.01.2023 листом Рівненського управління ДВБ НПУ № 34/42-17/01-23 «Про вжиття заходів» повідомлено начальнику ГУНП в Рівненській області, що в результаті опрацювання матеріалів службового розслідування призначеного на підставі наказу Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області від 07.11.2022 № 99 за відомостями щодо неналежної організацїї оперативно-службової діяльності працівниками сектору кримінальної поліції Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області встановлено, що висновок службового розслідування не містить обов`язкових відомостей передбачених ст. 19 Дисциплінарного статут Національної поліції України, не вчинено всіх необхідних дій (не відібрано пояснень та не складено акти про відмову у наданні пояснень, відсутні пояснення безпосереднього керівника та інше).

Таким чином дисциплінарною комісією не дотримано процедуру проведення службового розслідування, передбаченого Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та Порядку № 893, що може свідчити про те, що збір, перевірка та оцінка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейських проведено без об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов його вчинення дисциплінарного проступку, вини поліцейських, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку та підготовки пропозицій щодо усунення причин та умов, які сприяли вчинення дисциплінарних проступків.

30.01.2023 наказом ГУНП в Рівненській області № 210 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області

Проведення службового розслідування доручили комісії у складі чотирьох працівників ГУНП в Рівненській області.

13.02.2023 наказом ГУНП в Рівненській області №328 «Про продовження строку службового розслідування» строк службового розслідування було продовжено на 15 діб.

25.02.2023 підписано висновок службового розслідування за відомостями листа Рівненського управління ДВБ НПУ № 34/42-17/01-23 від 04.01.2023 щодо можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області.

У висновку вказано наступні порушення:

не викладені відомості про обставини справи, зокрема щодо обставини вчинення поліцейськими дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

дані про наявність або відсутність у поліцейських, які порушили службову дисциплінарних стягнень;

у матеріалах відсутні пояснення поліцейських або акти про їх відмову надавати відповідні пояснення, відсутнє пояснення безпосереднього керівника поліцейських щодо обставин справи;

залишено поза увагою відображення обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейських, визначених статтею 19 Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»;

не досліджені причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення;

не досліджено питання щодо участі керівника районного відділу поліції та сектору кримінальної поліції в організації роботи підпорядкованого особового складу за напрямком оперативно-службової діяльності та здійсненні відповідного контролю у продовж поточного року за дотриманням підлеглими працівниками службової дисципліни;

не витребовувалися біографічні довідки працівників відносно яких проводилося службове розслідування й інформація про дисциплінарні стягнення; всупереч вимог ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України обмежились попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни; клопотали про позбавлення премії, що не є заходом дисциплінарного впливу.

Щодо позивача вказано, що заступник начальника Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності майор поліції Василь Іванюк, будучи головою диспиплінарної комісії у службовому розслідуванні, призначеному наказом Сарненського РВП від 07.11.2022 № 99, зобов`язаний відповідно до ч. 2 ст. 1 розділу III Положення про дисциплінарні комісії Національної поліції України, затвердженого наказом МВС № 893 від 07.11.2018, здійснювати організацію роботи дисциплінарної комісії та контроль за її діяльністю, однак не вжив заходів щодо усунення вищевказаних порушень.

20.03.2023 ОСОБА_1 , ознайомлено із наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області №233 «Про притягнення до відповідальності» від 07.03.2023.

В наказі вказано, що за порушення службової дисципліни, не дотримання вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 2 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ та частини 2 статті 1 розділу III Положення про дисциплінарні комісії Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018, а саме неналежної організації роботи дисциплінарної комісії, що призвело до необ`єктивного збору, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського до майора поліції ОСОБА_1 , заступника начальника Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Позивач, не погоджуючись з наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 07.03.2023 №233 "Про притягнення до відповідальності" в частині щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності та наслідків вказаного наказу у вигляді догани, звернувся до суду з даним позовом.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України "Про Національну поліцію", Дисциплінарним статутом органів Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут), Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706; далі - Правила №1179).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України "Про Національну поліцію".

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.1 ст.19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 1, пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, про невиконання вимог яких з боку позивача зазначено у спірному наказі, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки. Керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Пунктом 1 розділу І Правил №1179 визначено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих (абзац другий пункту 3 розділу V Правил №1179).

Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За змістом статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи наведені приписи, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні поліцейським службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, наказів Національної поліції України, Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а так само у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерством внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807, далі - Порядок №893), який конкретизує процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, визначає права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За приписами пункту 7 розділу V Порядку №893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктами 14, 17 розділу V Порядку №893 передбачено, зокрема, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. Факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення. В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови. Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

Правила оформлення матеріалів службового розслідування викладені у розділі VI Порядку №893.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У пункті 4 розділу VI Порядку №893 зазначено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. Саме в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Із цією метою висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку встановлена у визначеному порядку.

Частинами третьою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту імперативно визначено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія, а так само керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Зокрема, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості (частини четверта - шоста статті 19 Дисциплінарного статуту).

Частиною одинадцятою статті 19 Дисциплінарного статуту також зазначено, що у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Отже, при вирішенні спору про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності предметом доказування є склад дисциплінарного проступку, обставини його вчинення, причини та умови, вина поліцейського, наявність обставин, які обтяжують та пом`якшують відповідальність поліцейського, що підлягає доведенню суб`єктом владних повноважень належними, достовірними й достатніми доказами.

Так, судом встановлено, що 05 січня 2023 року за вх. № 87 до ГУНП в Рівненській області з Рівненського управління ДВБ Національної поліції України надійшли матеріали за результатами перевірки проведених службових розслідувань за фактами порушень службової дисципліни окремими поліцейськими Сарненського РВП ГУНГІ в Рівненській області.

Із змісту даного листа вбачається що, при проведенні службового розслідування, призначеного на підставі наказу Сарненського РВП ГУНП від 07.11.2022 № 99, дисциплінарною комісією встановлено та підтверджено факти неналежного виконання службових обов`язків працівниками СКП Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, у частині порушення ними вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та функціональних обов`язків.

При опрацюванні матеріалів вказаного службового розслідування співробітниками Рівненського управління ДВБ НПУ виявлено ряд прорахунків, а саме не викладені відомості про обставини справи, зокрема щодо обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; дані про наявність або відсутність у поліцейських, які порушили службову дисципліну дисциплінарних стягнень; у матеріалах відсутні пояснення поліцейських або акти про їх відмову надавати відповідні пояснення, відсутнє пояснення безпосереднього керівника поліцейських щодо обставин справи; залишено поза увагою відображення обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейських, визначених статтею 19 Закону України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України»; не досліджені причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Зокрема, в наказі про призначення службового розслідування, підписаному начальником Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області керівник підрозділу у п. 3 Наказу № 99 від 07.11.2022, посилається на ст. 16 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», а повинен керуватися в період дії воєнного стану виключно ч. 1, 3 ст. 26 розділу V Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

Крім того, не досліджено питання щодо участі керівництва районного відділу поліції та сектору кримінальної поліції в організації роботи підпорядкованого особового складу за напрямком оперативно- службової діяльності та здійсненні відповідного контролю упродовж поточного року за дотриманням підлеглими службової дисципліни.

В ході проведення службового розслідування, в порушення вимог пункту 4 розділу VI Порядку № 893 дисциплінарна комісія не опитала безпосереднього керівника поліцейських, щодо обставин справи.

Проведеним на підставі наказу ГУНП №210 від 30.01.2023 службовим розслідуванням, строки якого продовжено наказом ГУНП від 13.02.2023 № 328, відповідно до отриманої інформації та зібраних матеріалів встановлено наступне.

Під час збирання, перевірки та оцінки матеріалів та відомостей про Дисциплінарний проступок поліцейських, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення отримано пояснення у заступника начальника Сарненського РВП з превентивної діяльності, майора поліції ОСОБА_1 .

" ОСОБА_1 пояснив, що на підставі наказу Сарненського районного відділу поліції ГУНП в Рівненській області від 07.11.2022 № 99 «Про призначення службового розслідування» його було включено до складу дисциплінарної комісії в якості голови дисциплінарної комісії.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарна комісія, керувались Законом України від 15.03.2022 «Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" в тому числі розділом 5 «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану» зі змінами внесеними 24.03.2022.

На оперативній нараді керівництва Сарненського РВП 01.11.2022 заслухавши результати роботи СКП Сарненського РВП начальником Сарненського РВП було прийнято рішення провести службове розслідування за фактом низької виконавської дисципліни, неналежної роботи по розкриттю кримінальних правопорушень, що призвело до ряду нерозкритих тяжких злочинів на території обслуговування, низької оперативно розшукової роботи по виявленню та розкриттю очевидних злочинів працівниками СКП Сарненського РВП.

З метою виконання протоколу оперативної наради керівництва Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області від 01.11.2022 №52, щодо проведення службового розслідування за фактом низької виконавської дисципліни, неналежної роботи по розкриттю кримінальних правопорушень, що призвело до ряду нерозкритих тяжких злочинів на території обслуговування, низької оперативно розшукової роботи по виявленню та розкриттю очевидних злочинів працівниками СКП Сарненського РВП.

Проекти висновку службового розслідування та наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності складались безпосередньо членами дисциплінарної комісії за погодженням голови дисциплінарної комісії, та були надані на затвердження керівнику підрозділу, наказом якого було призначено службове розслідування.

Комісією приймались рішення на основі наданих довідок про результати роботи кожного працівника СКП за 10 місяців 2022 року. За результатами вивчення інформації, що вказана в довідках про проведену роботу працівників оперативного підрозділу, а також облікової інформації щодо розкриття злочинів вказаним підрозділом протягом 10 місяців 2022 року. В ході службового розслідування також було встановлено те, що працівниками поліції сектору кримінальної поліції Сарненського РВП та керівництвом СКП впродовж 10 місяців поточного року було допущено неналежне виконання функціональних обов`язки, що призвело до ускладнення криміногенної ситуації на території обслуговування, та виразилось у збільшенні кількості нерозкритих кримінальних правопорушень, росту кількості осіб, які перебувають у розшуку, відносно яких порушені кримінальні провадження, що унеможливило передачу кримінальних проваджень для розгляду до суду.

Як зазначив майор поліції ОСОБА_4 , ним, як головою дисциплінарної комісії здійснювався аналіз зібраних довідкових матеріалів.

Зокрема, у своїх поясненнях ОСОБА_1 вказав про те, що в УКЗ ГУНП інформація про дисциплінарні стягнення, біографічні довідки та характеристики на працівників, відносно яких проводилось службове розслідування, не запитувались. Характеризуючі довідки готувались в Сарнеському РВП.

Підписаний висновок службового розслідування та проект наказу в якому було прийнято рішення про застосування іншого виду стягнення, а саме: «клопотати про встановлення розміру премії за листопад місяць 2022 року працівникам СКП відносно яких проведено службове розслідування» готувались та подавались на розгляд та затвердження керівнику підрозділу майором поліції ОСОБА_1 , як головою дисциплінарної комісії спільно з членами дисциплінарної комісії.".

Інші члени дисциплінарної комісії, зокрема заступник начальника Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області майор поліції ОСОБА_5 , начальник сектору моніторингу Сарненського РВП УНП в Рівненській області майор поліції ОСОБА_6 , начальник сектору кадрового забезпечення Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області майор поліції ОСОБА_7 надали пояснення аналогічні за змістом поясненню ОСОБА_1 .

У ході службового розслідування, під час збирання, перевірки та ацінки матеріалів та відомостей про дисциплінарний проступок поліцейських, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування зсіх обставин його вчинення отримано пояснення у старшого шеруповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, майора поліції ОСОБА_8 .

" ОСОБА_8 пояснив, що дійсно перебував у посаді начальника Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області, в період з лютого 2022 року по лютий 2023 року.

До його посадових обов`язків належала організація та здійснення управлінського контролю за діяльністю підрозділу, зокрема підпорядкованих йому відділень поліції: ВП № 1 (Дубровиця) та ВП № 2 (Рокитне).

Одним із повноважень, якими він був наділений це видання розпорядчих документів, у тому числі наказів про призначення службових розслідувань, затвердження висновків службових розслідувань та наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Однак, в зв язку із значним обсягом роботи, ним могли бути недосконало вивчені матеріали, які йому надавали до підпису. Та із-за браку часу, не завжди вдавалося особисто проконтролювати роботу підлеглих.

Тож, майор поліції ОСОБА_8 , зазначив, що цей факт міг і спричинити допущені прорахунки під час проведення службового розслідування, призначеного наказом Сарненського РВП від 07.11.2022 № 99.".

Крім того, у ході проведення службового розслідування, під час збирання, перевірки та оцінки матеріалів та відомостей про дисциплінарний проступок поліцейських, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення отримано пояснення у співробітників СКП Сарненського РВП, а саме: майора поліції ОСОБА_9 , капітана поліції ОСОБА_10 , капітана поліції Василя Дубовця, капітана поліції Павла Краська, капітана поліції Олега Величка, капітана поліції Юрія Царука, старшого лейтенанта поліції Івана Єремейчука, які, пояснили, що протягом листопада 2022 року не перебували у чергових відпустка, лікарняних. Зокрема, зазначили що їм достовірно не відомі причини, за якими було прийнято рішення щодо зменшення преміювання. Крім того, вони не ознайомлювалися із рішенням чи наказом про це.

Так, з досліджених судом доказів встановлено, що усі члени комісії, стверджують, що під час проведення вище вказаного розслідування, керувалися виключно Законом України від 15.03.2022 «Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" в тому числі розділом 5 «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану» зі змінами внесеними 24.03.2022.

Однак, текст пункту 3 розпорядчого документу про призначення службового розслідування свідчить про порушення під час його підготовки, оскільки у ньому зазначено, що дисциплінарній комісії у строки, передбачені ст.16 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», провести службове розслідування та прийняти рішення у формі висновку, але враховуючи зміни до законодавства, внесені під час дії правового режиму воєнного стану, які передбачають, що службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів (ст. 26 Дисциплінарного статуту). Дисциплінарною комісією не було звернуто увагу на пункт 3 наказу та не ініційовано зміни до нього.

Також, опитувані члени дисциплінарної комісії засвідчили той факт, що ними не витребовувалась в УКЗ ГУНП біографічні довідки працівників відносно яких проводилось службове розслідування й інформація про дисциплінарні стягнення та заохочення, що є порушенням норми ч. 4, 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Долучено лише службові характеристики, які готувалися у Сарненському РВП.

Зокрема, рішення висновку службового розслідування базувалося виключно на основі наданих довідок про результати роботи кожного працівника СКП за 10 місяців 2022 року. За результатами вивчення інформації, що вказана в довідках про проведену роботу працівників оперативного підрозділу, а також облікової інформації щодо розкриття злочинів вказаним підрозділом протягом 10 місяців 2022 року, без посилання на нормативно-правовий акт, який був ними порушений.

Крім того, у матеріалах відсутні пояснення працівників відносно яких було складено висновок й не долучено акт про відмову надання пояснень, що є порушенням ч. 1 ст. 27 Дисциплінарного статуту НПУ.

Позивач у позовній заяві стверджує, що комісією складався акт про відмову від дачі пояснень працівниками СКП, однак, такий акт був відсутній у матеріалах службового розслідування під час їх перевірки працівниками Рівненського управління Департаменту внутрішньої безпеки НПУ, про що свідчить лист РУ ДВБ, на підставі якого було призначене оскаржуване службове розслідування і у якому це прямо зазначено, а також такий акт не було надано на розгляд дисциплінарної комісії при проведенні службового розслідування відносно ОСОБА_1 разом із матеріалами службового розслідування, які витребовувалися листом від 02.02.2023 № 637/03/14- 2023 із Сарненського РВП ГУНП.

При цьому, як слідує із пояснень наданих працівниками СКП, у ході проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 , зокрема оперуповноваженим СКП Барбаруком Д.М., який зазначив, що із службовим розслідуванням не ознайомлювався та будь які пояснення не надавав.

Отже, враховуючи зміст пояснень усіх працівників СКП, можна зробити висновок що вони не отримували пропозиції надати пояснення і за що відносно них було проведено службове розслідування їм не було відомо.

В результативній частині висновку, дисциплінарна комісія в супереч вимог ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України обмежилась попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни працівників СКП Сарненського РВП ГУНП, а натомість клопотала перед керівництвом позбавлення премії, що не є заходом дисциплінарного впливу та не пов`язане з притягненням поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», наказів МВС України від 06.04.2016 № 260 «Про затвердження порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС зі специфічними умовами навчання» та від 20.04.2017 № 326 «Про затвердження Змін до Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання», наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 17.08.2018 № 1553 затверджено Положення про преміювання поліцейських Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Згідно із пунктом 12 розділу II наказу МВС від 06.04.2016 № 260 керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та в межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції України.

У місяці виконання дисциплінарного стягнення поліцейського премія може не встановлюватися.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.

Рішення керівників органів поліції про преміювання оформлюється наказом, який видається до 25 числа кожного місяця, згідно із затвердженим положенням про преміювання та на підставі списків керівників структурних або відокремлених підрозділів органу поліції. Рішення керівників органів поліції про преміювання заступників керівника органу поліції, керівників структурних підрозділів та відокремлених структурних підрозділів здійснюється на підставі наказу.

Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції.

Таким чином, твердження позивача про відсутність порушень з боку дисциплінарної комісії при встановленні премії в розмірі 0% або її встановлення у меншому розмірі під час оформлення висновку та підготовки наказу про притягнення працівників СКП до дисциплінарної відповідальності не відповідає дійсності з огляду на таке:

- як вказано вище, у місяці виконання дисциплінарного стягнення поліцейського премія може не встановлюватися, однак жодного із працівників СКП Сарненського РВП наказом Сарненського РВП ГУНП від 18.11.2023 № 46 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» не було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та не накладено на них жодного із видів дисциплінарних стягнень передбачених ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ, натомість їх просто попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни, що не є видом дисциплінарного стягнення. Отже, вони вважаються такими, що не мають дисциплінарних стягнень, а відтак питання про не встановлення премії не могло бути порушене ні у висновку службового розслідування ні у наказі, за умови не притягнення таких осіб до дисциплінарної відповідальності;

- крім того, як зазначалося вище виплата премії оформляється окремим наказом керівника органу поліції, тобто ГУНП, а не Сарненського РВП, на підставі списків керівників структурних або відокремлених підрозділів (у даному випадку це і буде Сарненський РВП) органу поліції, отже пропозиції щодо її встановлення не можуть бути зазначені у висновках службових розслідувань чи наказах територіальних підрозділів, а оформляються лише списками за підписом керівника підрозділу та передаються до ГУНП для формування загального наказу по ГУНП.

Тобто, до повноважень дисциплінарної комісії під головуванням ОСОБА_1 не входило клопотання про встановлення розміру премії працівникам поліції відносно яких проводилось службове рослідування.

Також, всі члени комісії у наданих поясненнях стверджують, що кожен із них приймав участь у вивченні, зборі та аналізі зібраних матеріалів й підписаний ними висновок службового розслідування та проект наказу в якому було прийнято рішення про застосування іншого виду стягнення, а саме: «клопотати про встановлення розміру премії за листопад місяць 2022 року працівникам СКП відносно яких проведено службове розслідування» готувались та подавались на розгляд та ствердження керівнику підрозділу головою та членами дисциплінарної комісії.

Зокрема, заступник начальника Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності майор поліції Василь Іванюк, будучи головою дисциплінарної комісії у службовому гозслідуванні, призначеному наказом Сарненського РВП від 07.11.2022 № 99, зобов`язаний, відповідно до ч. 2 ст. 1 розділу III Положення про дисциплінарні комісії Національної поліції України, затвердженого сказом МВС № 893 від 07.11.2018, здійснювати організацію роботи дисциплінарної комісії та контроль за її діяльністю, однак не вжив заходів содо усунення вищевказаних порушень.

Згідно пункту 1 розділу 4 Порядку №893 уповноважений керівник або особа, яка виконує його обов`язки, під час службового розслідування: онтролює роботу дисциплінарної комісії, надає голові та членам дисциплінарної комісії доручення стосовно проведення службового гозслідування; у разі незгоди із висновком службового розслідування в :ежах установленого строку надає доручення голові та членам комісії _додо додаткової перевірки обставин, які раніше не були відомі або не були враховані під час проведення службового розслідування, а також щодо тоопрацювання висновку службового розслідування; затверджує висновок службового розслідування та з урахуванням зібраних за результатами його троведення матеріалів приймає рішення, що може відрізнятися від апропонованого дисциплінарною комісією.

Однак, встановлені порушення свідчать про те, що керівник, який підписував наказ Сарненського РВП ГУНП в Рівненській області від і 07.11.2022 № 99 про призначення службового розслідування, не зважав на допущенні порушення під час оформлення розпорядчого документу, тим самим порушив вимоги розділу V «Особливості проведення службових гозслідувань в період дії воєнного стану» Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції».

Разом з тим, під час затвердження висновку службового розслідування керівник підрозділу не повернув матеріали дисциплінарній комісії для доопрацювання.

А тому, дисциплінарною комісією не дотримано процедуру проведення службового розслідування, передбаченого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та Порядку № 893, що свідчить про те, що збір, перевірка та оцінка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейських проведено без об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов вчинення дисциплінарного проступку, вини поліцейських, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку та підготовки пропозицій щодо усунення причин та умов, які сприяли вчинення дисциплінарних проступків.

Зокрема, обставини, які згідно із положеннями Дисциплінарного статуту Національної поліції України пом`якшують або обтяжують відповідальність майора поліції ОСОБА_2 , майора поліції ОСОБА_11 , майора поліції ОСОБА_12 та майора поліції ОСОБА_13 , не встановлено.

Обставинами, що відповідно до підпункт 2 ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України обтяжують вчинений майором поліції ОСОБА_3 дисциплінарний проступок є вчинення ним дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

Однак, на момент проведення даного службового розслідування, останній за власним бажанням 08.02.2023 надав рапорт до УКЗ ГУНП щодо його переведення на посаду старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Рівненського РУП ГУНП, яка передбачає виконання службових обов`язків не пов`язаних із управлінською діяльністю.

Таким чином, у ході службового розслідування встановлено, що виявлені порушення, стали можливими внаслідок непрофесійного виконання вищевказаними працівниками своїх службових обов`язків та низького рівня знань законів й інші нормативно-правові акти, що регламентують діяльність працівників поліції.

Щодо твердження позивача про необхідність застосування дисциплінарного стягнення в порядку зростання, суд зазначає таке.

Законодавцем під час дії в Україні правового режиму воєнного стану було доповнено Дисциплінарний статут НПУ новим розділом, у статті 29 якого зазначено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Однак, при ньому у п. 3 ст. 19 Статуту визначено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліиейського, його ставлення до служби. Такий пункт є чинним та не скасованим, тому має братися до уваги дисциплінарною комісією при визначенні виду дисциплінарного стягнення.

Тобто в даному випадку мова йде про дискреційні повноваження повноважених/уповноваженої осіб/особи на "власний розсуд" та "за своїм внутрішнім переконанням" оцінювати всі критерії в сукупності та за результатами такої оцінки "на власний розсуд" та "за своїм внутрішнім ереконанням" індивідуально обирати вид стягнення.

Згідно Рекомендації № К (80) 2 комітету Міністрів державам членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів Ради Європи 1 травня 1980 року на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних бставин.

Отже, під дискреційним повноваженням розуміють таке овноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному ргану чи його посадовій особі при прийняті рішення, тобто, коли у ежах, які визначені законом, адміністративний орган чи його посадова соба має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення, в даному випадку одне із видів стягнень.

Згідно статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові бов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно статті 8 Закону України «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною 3адою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно із частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Суд у цій справі враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Оцінивши основні вагомі аргументи учасників справи в розрізі норм матеріального закону та з урахуванням встановлених судом фактичних обставин справи, суд дійшов висновку, що при прийнятті оскарженого рішення суб`єкт владних повноважень діяв обґрунтовано та розсудливо, з дотриманням встановленої процедури, з врахуванням всіх обставин, отже втручання держави в право позивача суд вважає правомірним. Доводи позивача не свідчать про протиправність наказу відповідача в оскарженій частині, не спростовують його правомірності та не дають суду підстав для його скасування.

Отже в задоволенні позову слід відмовити повністю.

Враховуючи результати судового розгляду, розподіл судових витрат відповідно до статті 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 25 жовтня 2024 року

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Миколи Хвильового, буд. 2,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 40108761)

Суддя Д.Є. Махаринець