Справа № 380/4778/24
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2024-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань залишення позову без розгляду

23 жовтня 2024 року справа №380/4778/24

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кравців О.Р. розглянув в письмовому провадженні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , про стягнення коштів,-

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_1 (далі позивач) з позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач), в якому просить:

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України на користь ОСОБА_1 55557 (п`ятдесят п`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят сім) грн. 32 коп. середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні.

Ухвалою суду від 08.03.2024 позовну заяву залишено без руху; позивач недоліки позовної заяви у встановлений строк усунув належним чином.

Ухвалою суду від 25.03.2024 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

Представник відповідача подав заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

В обґрунтування клопотання вказав, що звернення до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку (стаття 117 Кодексу законів про працю України) обмежене строком, який, з врахуванням постанови Верховного Суду від 11.02.2021 у справі №240/532/20, у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби визначений у частині 5 статті 122 КАС України і становить один місяць з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідач зазначив, що виплата належних сум індексації здійснена добровільно, що підтверджується розрахунково-платіжною відомістю №87 за червень 2023 року. Отже, позивач дізнався про порушене право при отриманні такої суми ще 23.07.2023 та звернувся до суду із пропуском строку, передбаченого частиною 5 статті 122 КАС України.

Представник позивача подав клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому не заперечив, що отримав спірну суму індексації на виконання рішення суду 23.07.2023. Проте зауважив, що з моменту введень на території України воєнного стану перебуває на військовій службі, що підтверджується витягом з наказу командира Військової частини НОМЕР_2 від 24.02.2024 №40 та довідкою Військової частини НОМЕР_2 від 28.02.2024. Оскільки позивач мобілізований у першу хвилю, така обставина свідчить про пропуск строку звернення до суду з поважних причин та є підставою для його поновлення.

Вирішуючи заяву відповідача про залишення позовної заяви без розгляду суд зазначає таке.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

Частиною 5 статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини 1 статті 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Згідно з частиною 2 статті 233 КЗпП України із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Статтею 234 КЗпП України передбачена можливість у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 КЗпП України, поновлення вказаних строків, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Верховний Суд у постанові від 25.04.2023 у справі №380/15245/22 сформував висновок щодо строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці військовослужбовців, відповідно до якого, вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді справи. Суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголосив, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною 5 статті 122 КАС України.

Такий висновок також викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 11.07.2024 у справі №990/156/23.

Таким чином, строк звернення до суду із позовом про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до частини 1 статті 233 КЗпП України складає 3 місяці.

З доказів долучених до справи суд з`ясував, що на виконання рішення суду у справі №380/1641/22 відповідач здійснив позивачу виплату спірних сум індексації грошового забезпечення. Сторонами не заперечується, що позивач отримав спірну суму 23.07.2023 на свій особистий картковий рахунок.

Як зазначає відповідач таке нарахування здійснено в добровільному порядку. Однак суд критично оцінює такі покликання, оскільки розрахунок та виплата спірних сум індексації здійснено відповідачем після набрання рішенням суду законної сили. Окрім того, відповідно до виписки по картковому рахунку позивача призначення до платежу зазначено «Безготівкове зарахування. Коментар до платежу: V/ch A4;2800;Vypl. indeksatsii Mudryku V.I. zh. Post. Vos'moho apeliats. admin. sudu u spravi №380/1641/22 vid 04.04.23».

Отже, саме дати 23.07.2023 розпочався перебіг строку звернення до суду та, враховуючи положення частини 1 статті 233 КЗпП України, такий строк сплинув 23.10.2023.

Водночас слід зауважити, що позивач в лютому 2022 року мобілізований та перебуває на військовій службі, що підтверджується витягом з наказу командира Військової частини НОМЕР_2 від 24.02.2024 №40 та довідкою Військової частини НОМЕР_2 від 28.02.2024.

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, по всій території України з 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб введено воєнний стан. Таке рішення ухвалено у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України.

При цьому, надалі воєнний стан в Україні неодноразово продовжувався та діє під час прийняття рішення.

Частиною 1 статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Рада Суддів України 24.02.2022 прийняла рішення щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією з боку рф, а 02.03.2022 опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану. Так, судам, зокрема рекомендовано по можливості продовжувати процесуальні строки щонайменше до закінчення воєнного стану.

Верховний Суд в Огляді "Особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан" від 04.03.2022 зауважив, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Окрім того, Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 вказав, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В порядку частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, на підставі статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У той же час, рішенням Європейського Суду з прав людини по справі «Іліан проти Туреччини» визначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Таким чином, враховуючи обставини, що викладені стороною позивача та з метою запобігання обмеження прав позивача на доступ до правосуддя, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити позивачеві строк звернення до адміністративного суду на підставі частини 1 статті 121 КАС України.

Керуючись статтями 121, 122, 240, 241-246, 248, 256 КАС України, суддя,-

у х в а л и в :

1. У задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

2. Заяву представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити.

3. Причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовом визнати поважними.

4. Строк звернення до адміністративного суду з позовом поновити.

5. Копія ухвали надіслати сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується.

Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Кравців О.Р.