Справа № 440/7669/24
Суддя: С.С. Сич
Дата ухвалення: 2024-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/7669/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Сич С.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Маннік М.О.,

представника позивача Каленської М.А.,

представника відповідача Басун М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Полтавського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" (надалі - позивач, ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ") до Головного управління ДПС у Київській області (надалі - відповідач, ГУ ДПС у Київській області), у якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1604 від 21.03.2024, яким включено ТОВ ЛІБРА-ОЙЛ до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю ЛІБРА ОЙЛ із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у спірному рішенні від 21.03.2024 зазначено, що у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, ТОВ ЛІБРА ОЙЛ включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості за ознаками п. 8 Критеріїв ризиковості, а саме постачання товарів (послуг) платнику податку щодо якого прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме ФОП ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ), та накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності. Водночас, самі господарські операції платника податків (їх суть, обсяг та періоди вчинення), реквізити, суть і зміст документів, що містять відомості про такі вчинені операції - в тексті рішення не ідентифіковані, як і відсутні посилання на джерела інформації, відповідно до яких контролюючих орган встановив ризиковість тих чи інших господарських операцій. Пояснює, що на підтвердження невідповідності платника податку ТОВ ЛІБРА ОЙЛ критеріям ризиковості контролюючому органу було надано, зокрема, договір оренди нежитлового приміщення від 01.06.2022 №61/22, штатний розклад ТОВ ЛІБРА ОЙЛ, наказ на призначення директора ТОВ ЛІБРА ОЙЛ, договори про перевезення вантажів автомобільним транспортом, договори з організації перевезень (експедиторських послуг), акти надання послуг, банківські виписки з рахунку позивача. Однак, вищевказані документи та пояснення не були взяті до уваги контролюючим органом, натомість, прийнято безпідставне та неаргументоване рішення про відповідність ТОВ ЛІБРА ОЙЛ критеріям ризиковості платника податків. Вказує, що жодні документальні докази наявності у контролюючого органу податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником податків (позивачем), що стала підставою для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку відсутні. Вважає, що факт проведення позивачем господарської операції із контрагентом, відносно якого існує рішення контролюючого органом про відповідність такого контрагента критеріям ризиковості, не є підставою для віднесення платника податку до ризикових в розумінні Порядку №1165, і відповідно не є достатньою самостійною підставою для віднесення позивача до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, а поширення на позивача критерію ризиковість через стосунки з іншими ризиковими платниками податків, суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, оскільки настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 01 липня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/7669/24. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 14:00 год. 18 липня 2024 року. Витребувано від відповідача Головного управління ДПС у Київській області докази /том 1 а.с. 168-169/.

08 липня 2024 року через систему "Електронний суд" до суду надійшло клопотання представника відповідача Головного управління ДПС у Київській області Басун Марії Михайлівни про участь у судовому засіданні 18.07.2024 та всіх наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів /том 1 а.с. 175-177/.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 09 липня 2024 року клопотання представника відповідача Головного управління ДПС у Київській області Басун Марії Михайлівни про проведення судового засідання по справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду - задоволено /том 1 а.с. 184-185/.

11 липня 2024 року через систему "Електронний суд" до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні, призначеному на 18.07.2024 о 14:00, та у всіх наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів /том 1 а.с. 191-192/.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 12 липня 2024 року клопотання представника позивача Каленської Марини Анатоліївни про проведення судового засідання по справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду - задоволено /том 1 а.с. 195-196/.

12 липня 2024 року через систему "Електронний суд" до суду надійшло клопотання представника відповідача Головного управління ДПС у Київській області про залучення як співвідповідача ГУ ДПС у Полтавській області /том 1 а.с. 197-200/.

15 липня 2024 року через систему "Електронний суд" до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву /том 1 а.с. 209-215/, в якому представник ГУ ДПС у Київській області просить відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, посилаючись на те, що Комісією ГУ ДПС у Київській області прийнято рішення про відповідність ТОВ ЛІБРА ОЙЛ критеріям ризиковості по п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість у зв`язку з надходженням аналітичної інформації, а саме: постачання товару платнику податків, щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковостi платника податку, а саме: ФОП ОСОБА_1 за період з 01.10.2023 по 21.03.2024. Також встановлено, що ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" здійснено накопичення залишкiв нереалiзованих товарiв за кодом УКТЗЕД за відсутності місць для їх зберігання. З огляду на викладене, Комісією ГУ ДПС у Київській області прийнято рішення від 21.03.2024 № 1604 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" критеріям ризиковості. Відповідач зазначає, що оскільки платник податків на час надання відзиву перебуває на обліку в ГУ ДПС у Полтавській області, тому вважає, що компетенція з виключення ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості належить Головному управлінні ДПС у Полтавській області, а не відповідачу.

Ухвалами суду від 18 липня 2024 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про залучення до розгляду справи №440/7669/24 як співвідповідача Головного управління ДПС у Полтавській області, продовжено строк підготовчого провадження на тридцять календарних днів, витребувано докази від відповідача Головного управління ДПС у Київській області та оголошено перерву у підготовчому судовому засіданні до 14:00 05 вересня 2024 року.

02 вересня 2024 року до суду надійшло через систему "Електронний суд" клопотання представника позивача Проніна Олега Анатолійовича про участь у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. /том 1 а.с. 242- 243/.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 03 вересня 2024 року клопотання представника позивача ОСОБА_3 про проведення судового засідання по справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду - задоволено /том 2 а.с. 2-3/.

03 вересня 2024 року до суду надійшли додаткові пояснення позивача /том 1 а.с. 246-247/, в яких зазначено, що відповідачем не враховано, що позивач має ліцензію на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі, термін дії якої становить з 25.07.2022 по 25.07.2027 та хоча ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" дійсно не має власних або орендованих місць для зберігання, однак, має ліцензію на оптову торгівлю пальним за відсутності місць оптової торгівлі та придбане пальне одразу транспортується від постачальників до покупців засобами сторонніх транспортних компаній. У звітності, як і в обліку підприємства, відображаються залишки нафтопродуктів на автомобільних перевізниках, які знаходяться в дорозі покупця і їх об`єм не перевищує загальну місткість відповідних транспортних засобів. Вказані господарські операції в повному обсязі відображені у бухгалтерському обліку підприємства. Також вважає, що сам факт проведення позивачем господарської операції із контрагентом, відносно якого існує рішення контролюючого органу про відповідність такого контрагента критеріям ризиковості, не є підставою для віднесення платника податку до ризикових в розумінні Порядку №1165, і відповідно це не є достатньою самостійною підставою для віднесення позивача до платників податків, які відповідають критеріям ризиковості. Звертає увагу суду на те, що контролюючим органом було прийнято рішення від 18.06.2024 №1358 про невідповідність платника податку на додану вартість ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податку від 18.06.2024 №1358 після надання останнім додаткових документів контролюючому органу.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу №440/7669/24 до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, заслухавши вступне слово представників сторін, дослідивши письмові докази, встановив наступні обставини та спірні правовідносини.

ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ", ідентифікаційний код 44727438, зареєстроване як юридична особа 01.06.2022, основним видом економічної діяльності позивача є 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, що підтверджується витягами з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань /том 1 зворот а.с. 56-57, а.с. 165-167/.

ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" включено до переліку платників, які відповідають пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на підставі рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 21.03.2024 №1604 /том 1 а.с. 51/, що вомтивовано таким:

12 - постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

У цьому рішенні зазначено про інформацію, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку:

1) тип операції: постачання, період здійснення господарської операції: з 01.10.2023 по 21.03.2024; код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - ; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - ; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 23.11.2023;

2) тип операції: придбання, період здійснення господарської операції: з 01.10.2023 по 21.03.2024; код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - ; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 44727438; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 21.03.2024.

ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" подано скаргу 27.03.2024 вих.№03/27 на рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1604 від 21.03.2024 /том 1 а.с. 52-54/, у якій позивач просив скасувати рішення від 21.03.2024 №1604, прийняти рішення про невідповідність ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" ризиковості платника податку та виключити ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

В обґрунтування скарги зазначено, що стосовно постачання товарів платнику податку, щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції (код ЄДРПОУ ) ФОП ОСОБА_4 за результатами проведеної перевірки контрагента на предмет його податкової надійності і економічної доброчесності керівництвом було прийнято рішення про укладення договору поставки №12/22-52 від 15.12.2022. Предметом зазначеного договору є постачання нафтопродуктів. Умови щодо цін, асортименту, кількості, умов поставки, порядку розрахунків остаточно узгоджуються сторонами у додатках до договору, які є невід`ємною частиною даного договору. Із 01 жовтня 2023 року по 21 березня 2024 року ТОВ Лібра Ойл здійснено постачання на адресу ФОП ОСОБА_4 дизельного пального на загальну суму 2777035,45,65 грн., в т.ч. ПДВ 20% - 462839,23грн. Зазначені операції підтверджуються видатковими накладними та товарно-транспортними накладними. Реальність операцій по зазначеному договору поставки підтверджено своєчасною реєстрацією акцизних та податкових накладних, виписаних на адресу ФОП ОСОБА_4 . Стосовно накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності місць для їх зберігання (власних, орендованих, складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності зазначено, що ТОВ Лібра Ойл дійсно не має власних або орендованих місць для зберігання, однак, ТОВ Лібра Ойл має ліцензію на оптову торгівлю пальним без місць зберігання і придбане пальне одразу транспортується від постачальників до покупців засобами сторонніх транспортних компаній. У звітності, як і в обліку підприємства, відображаються залишки нафтопродуктів на автомобілях перевізників, які знаходяться в дорозі до покупця і їх об`єм не перевищує загальну місткість відповідних транспортних засобів. Вказані господарські операції у повному обсязі відображені у бухгалтерському обліку підприємства. Таким чином, господарські операції підприємства носять цілком реальний характер і жодних ознак ризиковості не містять з наступних підстав: підприємство займається діяльністю, яка повністю відповідає установчим та реєстраційним документам, керівник підприємства не займає аналогічної посади на іншому суб`єкті господарювання, підприємство не має податкового боргу з розрахунків з бюджетом, адреса реєстрації Підприємства не є адресою масової реєстрації, операції підприємства носять однотипний стабільний характер та повністю відповідають статутному виду діяльності, що значно спрощує їх адміністрування та податковий контроль, підприємство має у штаті шість працівників, що підтверджується штатним розкладом підприємства та повністю відповідає потребам компанії у штатних співробітниках, борги з виплати заробітної плати та утриманих податків відсутні, підприємство має позитивну податкову історію.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.04.2024 №1971 /том 1 зворот а.с. 54-55/, яким скаргу позивача залишено без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку - без змін.

Позивач не погодився з рішенням комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1604 від 21 березня 2024 року та звернувся до суду з позовом у цій справі.

Надаючи правову оцінку рішенню комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1604 від 21 березня 2024 року про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" критеріям ризиковості платника податку №1604 від 21.03.2024, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі по тексту ПК України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг як попередня оплата (аванс).

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг.

Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.

Суд зазначає, що реєстрація податкових накладних/розрахунків про коригування може бути зупинена, зокрема через віднесення платника податків до категорії ризикових. Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної у податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1165 Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банку/небанківського надавача платіжних послуг, крім рахунків у Казначействі (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Кодексу.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Кодексу, з урахуванням вимог підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення Кодексу.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Довідник кодів податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті ДПС.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

За змістом оспорюваного рішення позивач відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку за кодом, відповідно до наказу ДПС України від 11.01.2023 №17 "Про підтвердження довідника кодів податкової інформації": 12 - постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; 11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

Головне управління ДПС у Київській області вказує, що позивач підпадає під пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість у зв`язку з надходженням аналітичної інформації, а саме, постачання товару платнику податків, щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковостi платника податку: ФОП ОСОБА_1 за період з 01.10.2023 по 21.03.2024, а також здійснення накопичення залишків нереалізованих товарів за кодом УКТЗЕД за відсутності місць для їх зберігання.

Нормами Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних передбачено чіткий перелік умов, за яких Комісія ДПС може віднести підприємство до категорії ризикових.

Порядком встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі №340/1098/20.

Відповідачем не зазначено, складання та направлення платником якої саме податкової накладної/розрахунку коригування передувало прийняттю спірного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків, не зазначено за наслідками якої саме податкової накладної/ розрахунку коригування, що була направлена позивачем для реєстрації до ЄРПН, позивача віднесено до ризикових платників податку, а також не надано доказів на підтвердження таких відомостей.

У спірному рішенні при зазначенні інформації щодо накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання контролюючим органом не зазначено відомостей про контрагента (контрагентів) (крім ідентифікаційного коду самого позивача), який був задіяний у ризикованій операції (ризикових операціях), що свідчить про те, що комісією регіонального рівня прийнято спірне рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана податковим органом з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю.

Контролюючим органом не враховано наявності у позивача ліцензії, виданої самим відповідачем ГУ ДПС у Київській області, на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі, термін дії якої становить з 25.07.2022 по 25.07.2027 /том 1 а.с. 248/, не враховано без аргументації відмови у врахуванні пояснень ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" про те, що товар одразу транспортується від постачальників до покупців засобами сторонніх транспортних компаній, а у звітності, як і в обліку підприємства, відображаються залишки нафтопродуктів на автомобільних перевізниках, які знаходяться в дорозі покупця і їх об`єм не перевищує загальну місткість відповідних транспортних засобів, а також наданих на підтвердження цих пояснень до суду та до контролюючого органу копій документів: договорів надання транспортних послуг, актів прийому-передачі наданих послуг, актів здачі-прийняття робіт (послуг).

Вказуючи, що ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" здійснено накопичення залишків нереалізованих товарів за кодом УКТЗЕД , контролюючим органом не встановлено та не зазначено в оспарюваному рішенні кількість залишків товарів, що за твердженням відповідача існують на підприємстві, а також не доведено наявності залишків товарів за кодом УКТЗЕД у кількості, що перевищувала загальну місткість відповідних транспортних засобів, та потребувала додаткових місць для їх зберігання.

Суд окремо зазначає, що питання реальності здійснення господарських операцій повинні досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

У пункті 82 постанови від 23.02.2023 у справі №420/9924/20 Верховний Суд звернув увагу на те, що в межах спірних відносин, що виникли між сторонами на стадії реєстрації податкових накладних, надання судами оцінки щодо товарності або безтоварності господарських операцій є передчасною подією. Такі обставини можуть бути встановлені контролюючим органом на підставі здійсненої належної перевірки, з прийняттям ППР, та в подальшому підтверджені судом.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 23.05.2023 у справі №500/770/21.

У оскаржуваному рішенні твердження податкового органу про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків в частині накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання носить виключно характер припущення, відповідачем не обґрунтовано, на підставі яких саме документів комісія дійшла висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку щодо накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання, не конкретизовано, які саме господарські операції та з якими саме контрагентами податковий орган вважає фіктивними, відповідачем не надано до суду належних, допустимих доказів в підтвердження цієї інформації.

При цьому, позивачем надано до суду та до контролюючого органу копію договору №61/22 оренди нежитлового приміщення від 01.06.2022 /том 1 зворот а.с. 74, а.с. 75-76/, укладеного з ФОП ОСОБА_5 (орендодавець), за умовами якого орендодавець зобов`язується надати орендарю у тимчасове платне користування нежитлове приміщення, яке знаходиться на 3 поверсі будівлі, що розташована за адресою АДРЕСА_1 , орендар зобов`язується прийняти приміщення та своєчасно сплачувати орендну плату, а після припинення цього договору повернути приміщення орендодавцю у належному стані, а також копію акту прийому-передачі приміщення від 01.06.2022 /том 1 зворот а.с. 76/, копію штатного розгляду, затвердженого директором ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" 01.01.2024, згідно якого крім посади директора та бухгалтера, у штаті позивача є три посади менеджера зі збуту та одна посада менеджера з логістики /том 1 зворот а.с. 25/.

Щодо доводів відповідача про постачання товарів (послуг) платнику податку, щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку тип операції: постачання, період здійснення господарської операції: з 01.10.2023 по 21.03.2024; код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова - ; податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - ; дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку - 23.11.2023, суд зазначає наступне.

Відповідачем не надано до суду рішення про відповідність платника податку з кодом (ФОП ОСОБА_1 ) критеріям ризиковості платника податку від 23.11.2023, хоча ухвалою суду від 18.07.2024 суд витребовував від відповідача засвідчені належним чином копії всіх документів, які були враховані відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення /том 1 а.с. 225-226/.

Натомість, відповідачем надано до суду копію рішення №1191 від 30.05.2024 про відповідність платника податку з ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податку /том 1 зворот а.с. 238, а.с. 139/, прийнятого після прийняття оспорюваного у цій справі рішення від 21.03.2024 №1604.

Рішення №1191 від 30.05.2024 про відповідність платника податку з ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податку вмотивовано відсутністю необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку корегування (відсутності відомостей про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності, а також накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.

Водночас, у рішенні №1191 від 30.05.2024 вказано податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції 30029647, що не належить позивачу ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ".

У свою чергу, позивач надав до контролюючого органу та до суду копії документів по взаємовідносинам з ФОП ОСОБА_1 : договору №12/22-52 поставки нафтопродуктів від 15.12.2022, укладеного між позивачем (постачальник) та ФОП ОСОБА_1 (покупець) /том 1 а.с. 26-28/, додатків до цього договору /том 1 а.с. 80-83/, видаткових накладних на паливо дизельне /том 1 а.с. 58-61/, товарно-транспортних накладних на відпуск нафтопродуктів /том 1 а.с. 90-93/, договорів перевезення вантажів автомобільним транспортом, укладених позивачем з перевізником ТОВ "Транслоджистік" /том 1 а.с. 29-37/.

Контролюючим органом не враховано вказані документи, які надавалися до ДПС України, як і не зазначено підстав їх не врахування.

Суд зазначає, що будь-які можливі порушення ФОП ОСОБА_1 чи контрагентів останнього не впливають на результати діяльності позивача і не можуть бути підставою для притягнення позивача до відповідальності з огляду на те, що у відповідності до статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Суд повторює, що питання реальності здійснення господарських операцій повинні досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

З урахуванням отриманих від платника податку ФОП ОСОБА_1 інформації та копій відповідних документів від 10.06.2024 №2, контролюючим органом прийнято рішення від 18.06.2024 №1358 про невідповідність платника податку ФОП ОСОБА_1 критеріям ризиковості платника податку /том 1 зворот а.с. 55, а.с. 56/.

Тобто ФОП ОСОБА_1 , рішення про відповідність якого критеріям ризиковості платника податків стало підставою для прийняття оспарюваного у цій справі рішення, у подальшому був визнаний контролюючим органом таким, що не відповідає критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до приписів частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Підсумовуючи все викладене вище, зважаючи на встановлені обставини справи та наведені вище норми права, якими врегульовано спірні правовідносини, враховуючи, що відповідач не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача спірним рішенням до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, суд дійшов висновку, що рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1604 від 21 березня 2024 року прийнято відповідачем не на підставі, не у спосіб, що визначені законодавством України, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, тому це рішення є протиправним та підлягає скасуванню відповідно до пункту 2 частини 2 статті 245 КАС України.

Спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Зазначена позиція повністю кореспондується з висновками Європейського суду з прав людини, відповідно до яких, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, в тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (пункт 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Абзацами 5, 6, та 7 вступної частини Рекомендації Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам "Щодо вдосконалення національних засобів правового захисту", ухваленої на 114-й сесії 12.05.2004, передбачено, що, відповідно до вимог статті 13 Конвенції, держави-члени зобов`язуються забезпечити будь-якій особі, що звертається з оскарженням порушення її прав і свобод, викладених в Конвенції, ефективний засіб правового захисту в національному органі; крім обов`язку впровадити такі ефективні засоби правового захисту у світлі прецедентної практики Європейського суду з прав людини, на держави покладається загальний обов`язок розв`язувати проблеми, що лежать в основі виявлених порушень; саме держави-члени повинні забезпечити ефективність таких національних засобів як з правової, так і практичної точок зору, і щоб їх застосування могло привести до вирішення скарги по суті та належного відшкодування за будь-яке виявлене порушення.

У пункті 145 рішення від 15.11.1996 у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 13 гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

Отже, "ефективний засіб правого захисту" в розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права й одержання особою бажаного результату.

Згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За прописами пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Витягом з АІС "Податковий блок" підтверджено, що основним місцем обліку позивача ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" стане Головне управління ДПС у Полтавській області з наступного року (Стан платника - 65. Платник з наступного року (основне місце обліку)), тобто з 01.01.2025 /том 1 а.с. 219/.

Відтак, належним відповідачем у справі, на якого, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду після набрання ним законної сили, покладено обов`язок виключити платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на час розгляду та вирішення цієї справи є Головне управління ДПС у Київській області, яким прийнято оспорюване рішення.

Враховуючи викладене вище, обираючи належний спосіб захисту порушеного права позивача, враховуючи правові висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі №340/1098/20, зокрема щодо способу захисту порушеного права платника податків у спірних правовідносинах, суд вважає за необхідне визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1604 від 21 березня 2024 року та зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, адміністративний позов ТОВ "ЛІБРА ОЙЛ" підлягає задоволенню.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини 7 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

При зверненні до суду з позовом позивачем сплачено судовий збір у сумі 3028 грн., що підтверджується копією платіжної інструкції (безготівковий переказ в національній валюті) АТ "Райффайзен Банк" №84 від 25.06.2024 /том 1 а.с. 98/ та випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України /том 1 а.с. 164/.

Таким чином, при задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" витрати зі сплати судового збору в сумі 3028 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 3, 6-10, 139, 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" (ідентифікаційний код 44727438, вул. Чорновола Вячеслава, 18, м. Полтава, 36039) до Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44096797, вул. Святослава Хороброго, 5П, м. Київ, 03151) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1604 від 21 березня 2024 року.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛІБРА ОЙЛ" витрати зі сплати судового збору в сумі 3028 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 28 жовтня 2024 року.

Суддя С.С. Сич