Справа № 120/14293/24
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2024-10-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

30 жовтня 2024 р. Справа № 120/14293/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

24.10.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Втім, всупереч наведеним вимогам у позовній заяві позивач не вказав свого повного прізвища, ім`я, по батькові (вказано скорочені ініціали без повного найменування), а також не вказав власного реєстраційного номера облікової картки платника податків, як і не зазначив жодних відомостей про відповідача (окрім як його назви), що передбачені вищевказаною нормою п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Таким чином в порядку усунення даного недоліку позовної заяви позивачу необхідно зазначити своє повне ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), а також вказати усі відомості як про себе так і про відповідача, що передбачені п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

2. Згідно вимог частини 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Однак, в порушення наведеної норми до позовних матеріалів позивачем не було додано ні копії позовної заяви, ні копії доданих до неї документів (в примірнику для відповідача).

3. Крім того, відповідно до частин 2, 4, 5 статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003 "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади (за наявності), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Водночас, додані позивачем до позовної заяви копії документів не є завіреними.

Висновок щодо обов`язку належного засвідчення копії документів узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, що викладена в ухвалах від 13.01.2021 по справі № 280/3414/19, від 11.02.2021 по справі № 500/1525/20, від 23.02.2021 по справі № 9901/33/21 та інші.

Отже, в порядку усунення 2 та 3 недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду копію позовної заяви та належним чином засвідчені копії доданих до неї документів, які зазначені в додатках до позовної заяви, для їх направлення відповідачу; а також надати належним чином засвідчені копії документів, які подані разом із позовною заявою у примірнику для суду.

4. Згідно ч. 1 ст. 160 КАС України у позовні заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування.

Зокрема пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Крім того, для того, щоб позовна заява по змісту відповідала вимогам п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в ній обов`язково має бути зазначення обґрунтування (нормативно-правове та фактичне) заявлених позовних вимог.

Поряд із тим, суд зазначає, що особа повинна якнайперше зазначити у позовній заяві суть її порушеного права, яке спричинив суб`єкт владних повноважень (відповідач), для чого і має навести відповідне обґрунтування свого позову із зазначенням доказів, які підтверджують наявне, на думку позивача, порушення.

Так, обґрунтовуючи позовну заяву позивач вказує, що відповідно до частини 1 статті 28 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" для осіб, які досягли віку 65 років і мають 35 років страхового стажу для чоловіків, 30 років для жінок, за його заявою проводиться відповідний перерахунок пенсії незалежно від того стільки часу минуло після призначення попереднього перерахунку пенсії з урахуванням заробітної плати, з якої призначено (попередньо перераховано) пенсію.

Втім суд звертає увагу позивача, що частина 1 статті 28 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" стосується мінімального розміру пенсії та не містить жодного посилання на те, що після досягнення віку 65 років і наявності 35 років страхового стажу для чоловіків, за його заявою проводиться відповідний перерахунок пенсії.

Із цього слідує, що позовна заява не містить належного викладу нормативно-правового обґрунтування оскільки не є зрозумілим, які законодавчі акти та норми порушено відповідачем у межах спірних правовідносин.

Саме лише посилання на те, що позивач досяг віку 65 років і має право на перерахунок пенсії не може слугувати підставою обґрунтованості заявлених вимог.

В даному випадку позивачем в позовній заяві не окреслено, що є безпосереднім предметом даного спору та в чому саме полягає протиправна бездіяльність відповідача і які правові норми останнім порушено.

Також позивачем не наведено жодних обгрунтувань щодо наступної його позовної вимоги про стягнення з відповідача недоплачених сум пенсійних виплат в розмірі 32762,40 грн. як і розрахунку таких виплат.

Таким чином в порядку усунення даного недоліку позовної заяви позивачу слід навести обґрунтування своїх вимог з належним посиланням на виклад обставин та законодавчі акти які, на думку позивача, не були дотримані відповідачем та призвели до порушення законних прав та інтересів позивача, та з врахуванням цих обставин викласти позовну заяву в новій редакції.

5. Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, яка кореспондується із положеннями ч. 2 ст. 79 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Отже, аналіз наведених норм вказує, що КАС України покладає на позивача обов`язок додати до позовної заяви всі докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Також суд звертає увагу позивача, що згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 87 цього Кодексу.

Тобто, позивач вказуючи на протиправну бездіяльність відповідача при зверненні до суду має підтвердити свою позицію відповідними письмовими доказами.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, що 09.09.2024 звертався до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області із заявою про здійснення перерахунку його пенсії у зв`язку із досягненням 65-річного віку. Однак листом від 07.10.2024 відповідач повідомив про відсутність підстав для здійснення такого перерахунку.

Втім, в порушення положень ч. 4 ст. 161, ч. 2 ст. 79 КАС України, позивачем до позовної заяви не надано ні копії відповідної заяви з якою він звертався до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області ні копію листа від 07.10.2024 на який він посилається у своєму позові.

Крім того позивачем до позовної заяви не долучено будь-яких інших доказів, які б підтверджували його порушене право.

Окремо суд звертає увагу, що позивачем у додатках до позовної заява вказано "відповідь з Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області". Водночас така відповідь (лист) не була долучена позивачем до матеріалів справи, що підтверджується актом про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (пакування) від 24.10.2024, складеним працівниками відділу документального забезпечення (канцелярії) суду.

Таким чином в порядку усунення вказаного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати суду копію заяви з якою він звертався до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, копію листа Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області від 07.10.2024, а також надати суду усі докази на яких ґрунтуються його позовні вимоги та які підтверджують обставини справи.

6. Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлено ставку судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року встановлено в розмірі 3028 гривні.

Таким чином, ставка судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 1211,20 грн. (3028 х 04).

Як вбачається із заявлених позивачем вимог при зверненні до суду ОСОБА_1 мав би сплатити судовий збір в сумі 1211,20 грн.

Проте, у визначеному законом розмірі судовий збір не сплачений, однак позивач заявив клопотання про звільнення його від сплати судового на підставі пункту 8 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", як особи з інвалідністю ІІІ групи внаслідок війни.

Так, цією правовою нормою передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи;

Однак, в матеріалах позовної заяви відсутні докази, що ОСОБА_1 є особою з інвалідністю ІІІ групи внаслідок війни. Більше того, в матеріалах справи взагалі відсутні докази про те, що позивач є особою з інвалідністю.

Щодо, власне, наявності правових підстав для звільнення від сплати судового збору згідно статті 8 Закону України "Про судовий збір", то суд вказує на наступне.

Дійсно, згідно з частиною першою ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 по справі № 0940/2276/18 наголосила, що частина перша статті 133 КАС визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України "Про судовий збір" конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду (а не обов`язок) на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для реалізації такого права є врахування судом майнового стану сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити визначену суму судового збору. Тому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

При цьому, як вже наголошувалось судом вище, звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати є дискреційним правом, а не обов`язком суду.

З вищевикладеного вбачається, що єдиною підставою для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору є врахування майнового стану сторони. А обґрунтування цих обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору, покладається на сторону, яка звертається із такою заявою. Тобто, саме заявник має переконливо довести перед судом відповідні обставини та надати суду належні документи на підтвердження факту об`єктивної відсутності можливості сплати судового збору через свій складний майновий стан.

Водночас суд враховує, що в даному випадку позивачем до матеріалів справи не додано жодних належних та достатніх доказів, які б підтверджували обставини про його майновий стан та відсутність у нього об`єктивної можливості для сплати судового збору.

З огляду на викладене і беручи до уваги те, що позивач не підтвердив свої доводи про неможливість сплати ним судового збору в мінімальному розмірі за подання цього позову, суд доходить висновку про відсутність достатніх правових та фактичних підстав для задоволення його клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Отже, в порядку усунення цього недоліку позовної заяви позивачу необхідно:

- надати суду докази сплати судового збору в сумі 1211,20 грн. за наступними реквізитами: ГУК у Він, обл./м.Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), р/р UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд;

- або, надати до суду належні докази які б підтвердили наявність у нього пільг щодо звільнення від сплати судового збору чи обґрунтованого клопотання щодо можливості звільнення від сплати судового збору із долученням до нього відповідних доказів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 160, 161, 169, 256, 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-ти денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович