Справа № 280/8606/24
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 жовтня 2024 року Справа № 280/8606/24 провадження
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про збільшення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою судді 18.09.204 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

22.10.2024 до суду від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог.

Вивчивши матеріали заяви збільшення розміру позовних вимог, оцінивши наведені представником позивача підстави для прийняття заяви про збільшення позовних вимог, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 Кодексу адміністративного судочинства України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином, законодавцем визначено право позивача змінювати предмет позовних вимог, як складову матеріально-правової вимоги позивача до відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Так, по перше провадження у справі відкрито 18.09.2024 за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання, а заява про збільшення позовних вимог представником позивача подана шляхом підсистеми Електронний суд 21.10.2024, тобто вже після того, коли розпочато розгляд справи по суті.

Окрім того, законодавець надавши позивачу право подати заяву про зміну позовних вимог зазначив, що зміна може стосуватися лише або предмета або підстави позову.

За змістом положень ч.1 ст.172 Кодексу адміністративного судочинства України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, якщо вони пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Зміна предмету адміністративного позову шляхом заміни одних позовних вимог іншими, доповненням позовних вимог новими, вилученням деяких із позовних вимог, пред`явленням цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Натомість, збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

При цьому підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з відповідними позовними вимогами до відповідача. Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими; 2) доповнення фактичних чи правових підстав новими; 3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Тобто зміна (доповнення) підстав позову - це зміна (доповнення) обставин, на яких ґрунтується вимога позивача, фактичних та/або юридичних.

Зміна позивачем підстав і предмета позову може мати місце лише альтернативно, тому одночасна їх зміна неможлива. Отже, у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Так первинно позивач просив суд:

визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо обчислення і виплати ОСОБА_1 грошового забезпечення та додаткових видів грошового забезпечення, у тому числі, але не виключно, щомісячних та одноразових додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії), одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби, компенсації за невикористану відпустку, грошову допомогу на оздоровлення, з 20.04.2021 по 12.06.2024 включно без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками до постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 року № 704.

-зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 з 20.04.2021 по 12.06.2024 включно грошове забезпечення, яке складається з посадового окладу, окладу за військовим званням, процентної надбавки за вислугу років, та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, а також одноразову грошову допомогу при звільненні з військової служби, компенсацію за невикористану відпустку, грошову допомогу на оздоровлення, із розрахунку шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням виплачених сум.

Як видно із поданої заяви про зміну предмету позову представник позивача просить збільшити позовні вимоги, а саме : зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 перерахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані ним дні оплачуваних відпусток (щорічних та додаткових), обчисливши її суму, виходячи із розміру місячного грошового забезпечення, з урахуванням сум додаткової винагороди передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану»

Обґрунтовуючи подану заяву вказує, що відповідачем на поданий запит було надано лист-відповідь від 30.09.2024 з довідкою про суми грошового забезпечення Позивача та поясненням, що посадовий оклад та інші складові грошового забезпечення розраховувалися виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2018 року ознайомившись з з якою було встановлено, що грошова компенсація за невикористані дні відпустки була розрахована неправильно

Суд зазначає, що заява представника позивача про збільшення позовних вимог фактично містить додаткову позовну вимогу, що стосується обставин, які виникли пізніше спірних (отримання листа від 30.09.2024), а також, що характеризуються самостійним предметом спору та правовими підставами для звернення до суду, що вказує на одночасну зміну предмета та підстави позову, що адміністративно-процесуальним законом не допускається.

Отже позивачем, крім вимог, викладених у позові, додатково заявлено позовні вимоги, які мають наслідком дослідження інших обставин, що не є предметом розгляду у даній справі.

Таким чином, подана позивачем заява про збільшення позовних вимог по своїй суті не є збільшенням розміру позовних вимог та не є зміною предмету або підстави позову, а фактично є окремим позовом - з окремим предметом та підставою.

У даному випадку право позивача на доступ до суду може бути реалізоване у спосіб подання ним нової позовної заяви, а не зміною предмету та підстав первинного позову.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття заяви про збільшення позовних вимог.

Враховуючи викладене та керуючись статями 47, 172, 169, 243, 248 КАС України Кодексу адміністративного судочинства України суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, яка подана представником позивача - адвокатом Черніковим Дмитром Юрійовичем.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийнятим за результатами розгляду справи.

Суддя Н.В. Стрельнікова