Справа № 160/33465/23
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2024-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Коршуна А.О.,
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 року у справі №160/33465/23 адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 30.09.2024 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом подання до суду апеляційної інстанції: заяви про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження судового рішення із зазначенням поважних причин такого пропуску, якщо такі є; документу про сплату судового збору у розмірі та порядку, передбаченому чинним законодавством.

Вимоги суду, викладені в ухвалі від 30.09.2024 року, в частині надання до суду документу про сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі не виконано, натомість подано до суду клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Вирішуючи подане скаржником клопотання, суд виходить із наступного.

Згідно з ч.2 ст.121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Частина 2 статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Відповідно до п.6 ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

При цьому, суд зауважує, що відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Беручи до уваги вищенаведене, а також враховуючи відсутність об`єктивної інформації щодо терміну, протягом якого скаржник матиме можливість сплатити судовий збір, суд дійшов висновку про відсутність підстав для продовження процесуального строку.

Крім того, суд наголошує, що встановлений ухвалою суду про залишення апеляційної скарги без руху строк на усунення недоліків апеляційної скарги був більш, ніж достатнім, для виконання дій направлених на усунення недоліків апеляційної скарги щодо сплати судового збору.

Таким чином, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення зазначеного клопотання.

Разом з тим, на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області подало клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано посиланням на запровадження воєнного стану в Україні. Також зазначає про застосування стабілізаційних та аварійних відключень світла, відсутність Інтернет зв`язку, що унеможливлювало доступ до автоматизованих систем, а також кількість оголошених повітряних тривог на території області, що в сукупності об`єктивно вплинуло на дотримання строків звернення до суду апеляційної інстанції. Крім того наголошує, що оскаржуване рішення заявник в паперовому вигляді не отримував.

Дослідивши доводи заяви відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Частиною 2 статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Судом встановлено, що 26.02.2024 ухвалено оскаржуване рішення суду першої інстанції.

Разом з тим, апеляційну скаргу подано відповідачем 26.09.2024, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження, встановленого ст.295 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Суд апеляційної інстанції вважає, що доводи заявника апеляційної скарги про не отримання паперової копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції не свідчать про поважність підстав пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки судом встановлено та не заперечується заявником, що копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції в електронному вигляді через підсистему "Електронний Суд" він отримав ще 25.06.2024.

Водночас суд враховує, що згідно з п. 10, 17 підрозділу 1 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

З аналізу наведеного слідує, що у випадку вручення учаснику справи судового рішення шляхом доставлення копії такого судового рішення на офіційну електронну адресу особи в електронному вигляді через підсистему "Електронний Суд", суд не має обов`язку повторно направляти копію такого судового рішення відповідному учаснику справи в паперовому вигляді з власної ініціативи.

Водночас суд може направити копію судового рішення у паперовій формі учаснику справи, якому вручено судове рішення відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, за його окремою заявою.

Проте, повторне направлення за відповідною заявою особи копії судового рішення у паперовій формі учаснику справи, який вже отримав копію такого рішення в електронній формі в підсистемі "Електронний Суд", саме по собі не відміняє факту належного вручення такого судового рішення через підсистему "Електронний Суд" та не свідчить про необхідність відліку нового строку на апеляційне оскарження з дня отримання повторно направленої паперової копії судового рішення.

З приводу посилань скаржника на введення в Україні воєнного стану з 24.02.2022 суд зазначає, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення у всіх абсолютно випадках.

При цьому, слід зауважити, що Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року №64/2022 стосується лише введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін в частині процесуальних строків, зокрема, на апеляційне оскарження судових рішень, до КАС України не вносились.

Зазначені Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області підстави не підпадають під критерій поважних, оскільки стосуються адміністративно-організаційної діяльності суб`єкта владних повноважень. Будь-які обставини, які пов`язані з цією діяльністю, в тому числі, і ті, що негативно впливають на її ефективність, не можуть розцінюватися як такі, що надають підстави для застосування до суб`єкта владних повноважень режиму послаблення у відносинах, які прямо чи опосередковано стосуються особи без такого статусу.

Щодо посилань скаржника на перебої з електропостачанням, суд не заперечує даного факту, однак слід зауважити, що апелянт мав можливість подати апеляційну скаргу в інший спосіб (у пареповій формі, засобами поштового зв`язку), аніж через систему «Електронний суд», що не було забезпечено останнім.

З огляду на викладене, наведені Головним управлінням Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження судом апеляційної інстанції поважними не визнаються.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, суд на підставі пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. 299, 327-329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області у задоволенні клопотань про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги та про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 року.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 року у справі №160/33465/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов

суддя А.О. Коршун