Справа № 520/29609/24
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2024-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позову без руху

28 жовтня 2024 р. справа № 520/29609/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання прийняття до розгляду позову ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач, заявник) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про: 1) визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м. Харків, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх, ) щодо відмови у проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) з 01.02.2023 на підставі довідки ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.07.2024 №ФХ-121724; 2) зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м. Харків, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 3 під`їзд, 2 поверх, ) провести перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ) з 01.02.2023 зі збереженням індексацій відповідно до положень постанов Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118, від 24.02.2023 №168, від 23.02.2024 №185, з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премій, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України №2262-ХІІ, статті 9 Закону України №2011-XII та з врахуванням положень Постанови №704, згідно оновленої довідки ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.07.2024 №ФХ-121724 з урахуванням рішень Харківського окружного адміністративного суду від 15.10.2020 по справі №520/9628/2020 та від 26.12.2022 по справі №520/8115/22 зі збереженням показника розміру пенсії 74% грошового забезпечення без обмеження граничним розміром,

встановив:

Згідно з ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п.9 ч.3 ст.2, ч.2 ст.44, ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу зобов`язані забезпечити належне та своєчасне виконання процесуальних обов`язків, у тому числі і стосовно дотримання вимог оформлення позову.

За правилами ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Отже, офіційно оприлюдненим процесуальним законом чітко визначено, що до складу матеріалів позову повинен був включений або документ про сплату судового збору, або документ про звільнення від сплати судового збору.

Додатково суд зважає, що за змістом ч.1 ст.133 КАС України та ст.8 Закону України від 08.07.2011р. №3674-VI "Про судовий збір" з огляду на майновий стан суд може ухвалою за клопотанням позивача: звільнити від сплати судового збору, зменшити розмір судового збору, відстрочити сплату судового збору, розстрочити сплату судового збору.

Отже, офіційно оприлюдненим законом чітко визначено, що замість документу про сплату судового збору або документу про звільнення від сплати судового збору до складу матеріалів позову можуть бути включені документи про майновий стан учасника суспільних відносин разом із: клопотанням про звільнення від сплати судового збору, клопотанням про зменшення розміру судового збору, клопотанням про відстрочення сплати судового збору, клопотанням про розстрочення сплати судового збору.

Подання позову без приєднання жодного із згаданих документів процесуальним законом не передбачено і поза розумним сумнівом не може відбуватись неусвідомлено чи нецілеспрямовано або унаслідок добросовісної помилки.

У даному конкретному випадку позов в інтересах заявника був поданий представником із правовим статусом адвоката (тобто учасника суспільних відносин, котрому не можуть бути невідомі положення згаданих вище норм права), але без долучення до матеріалів позову жодного із згаданих вище документів.

Суд вважає, що з огляду на зміст матеріалів позову вчинення процесуальної дії з приводу подання позову адвокатом в інтересах заявника в окреслених умовах не може бути виправдано дією об"єктивних нездоланних та непереборних факторів.

Разом із тим, даний випадок за відсутності переконливих доказів про протилежне не підлягає кваліфікації як зловживання процесуальними правами у розумінні ч.2 ст.45 КАС України.

У межах поданого одного позову заявником поєднано одночасно декілька різних та самостійних основних вимог немайнового характеру, а саме: 1) стосовно перерахунку пенсії за оновленою довідкою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.07.2024 №ФХ-121724; 2) стосовно перерахунку пенсії за оновленою довідкою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.07.2024 №ФХ-121724 зі збереженням індексації відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118; 3) стосовно перерахунку пенсії за оновленою довідкою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.07.2024 №ФХ-121724 зі збереженням індексації відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 24.02.2023 №168; 4) стосовно перерахунку пенсії за оновленою довідкою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.07.2024 №ФХ-121724 зі збереженням індексації відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 23.02.2024 №185; 5) стосовно перерахунку пенсії за оновленою довідкою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.07.2024 №ФХ-121724 з урахуванням 74% грошового забезпечення; 6) стосовно перерахунку пенсії за оновленою довідкою ІНФОРМАЦІЯ_2 від 29.07.2024 №ФХ-121724 без обмеження максимальним розміром.

Процесуальна вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, зобов`язання прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією окремою самостійною вимогою, а отже, оплачується судовим збором як за одну вимогу немайнового/майнового характеру.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В матеріалах справи докази сплати судового збору відсутні.

Тому з огляду на зміст заявлених вимог та положення ч.1 ст.4, п.3 ч.2 ст.4, ч.3 ст.4, ч.4 ст.6 Закону України від 08.07.2011р. №3674-VI "Про судовий збір" для усунення недоліку позивачу належить подати до суду оригінал документу про оплату судового збору у розмірі 5.813,76 грн. на рахунок - UA4020661, одержувач - ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код одержувача - 37874947, банк одержувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), МФО - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Також у спірних правовідносинах наявні ознаки звернення до суду із пропущенням 6-місячного строку.

Так, відповідно до п.9 ч.3 ст.2 КАС України однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з 2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною 1 ст.45 КАС України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Строк звернення до суду у спорах з приводу пенсійного забезпечення громадян згідно з абз.1 ч.2 ст.122 КАС України складає шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.3 ст.51 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Отже, положення ч.3 ст.51 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» поширюються виключно на випадки перерахунків розмірів раніше вже призначених пенсій у зв`язку із підвищенням поточної винагороди діючого публічного службовця, непроведених (або неправильно проведених) з види терорганів системи Пенсійного фонду України або державного органу, який видає довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії.

Відносини з приводу призначення, обчислення, нарахування і виплати індексації пенсії у порядку постанови КМУ від 16.02.2022р. №118, від 24.02.2023 року №168, від 23.02.2024р. №185 не підпадають під дію ч.3 ст.51 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб», позаяк згаданий платіж має іншу правову природу, суть та механізм призначення.

Натомість, на відносини з отримання громадянином у власність та визначення розміру платежу відповідно до постанови КМУ від 16.02.2022р. №118, від 24.02.2023 року №168, від 23.02.2024р. №185 згідно з ч.5 ст.242 КАС України підлягає поширенню правовий висновок постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. у справі № 240/12017/19, де указано, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

У позові заявником сформульована вимога про спонукання пенсійного органу до проведення виплат за постановою КМУ від 16.02.2022р. №118, від 24.02.2023 року №168, від 23.02.2024р. №185 з 01.02.2023р. у той час як до суду позов було подано 24.10.2024 р. та зареєстровано судом 25.10.2024р.

Отже, позов поданий поза межами строку звернення до суду без заяви про поновлення строку звернення та доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, що є порушенням ч.1 ст.123 та ч.6 ст.161 КАС України

Викладене зумовлює залишення позову без руху відповідно до ст. 169 КАС України з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.4, 12, 121-123, 160, 161, 169, 171, 241-243, 248, 257, 262, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

1.Позов - залишити без руху.

2. Надати час для усунення недоліків - 10 днів від дати отримання цієї ухвали.

3.Встановити способом усунення недоліків подання до суду: доказів сплати судового збору; юридично умотивованої та документально доведеної заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із долученням належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів настання цього наслідку через дію поважної причини.

4. Роз`яснити, що невиправлення недоліків зумовлює повернення позову.

5. Роз`яснити, ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Сліденко