Справа № 420/4154/24
Суддя: Левчук О.А.
Дата ухвалення: 2024-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4154/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Левчук О.А.,

за участю секретаря Гур`євої К.І.,

представника відповідача Павлюк А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Первинна професійна спілка Правозахисники країни про визнання протиправним та скасування наказу в частині, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з даним позовом до суду та просить суд визнати протиправним та скасувати п. 2 наказу Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 10.01.2024 № 2 Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення яким до поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України сержанта поліції ОСОБА_1 (0161560) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що в оскаржуваному наказі відповідач не посилається на дії/бездіяльність, які були вчинені, що стало наслідком порушення/недотримання вимог статей. Відповідач вдався до загального посилання на норму права, проте які дії/бездіяльність позивача призвели до її порушення встановлено не було, чим підтверджуються висновки відповідача також не наведено. Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 відмовився від надання пояснень, був ознайомлений з правами та обов`язками. Примірник протоколу був отриманий, що спростовує посилання відповідача на порушення вимог п. 11 Інструкції № 1376, відсутні висновки комісії в частині недотримання вимог вказаного пункту, як посилання на докази, які це підтверджують. В той же час, позивач визнав вину щодо порушення вимог п. 6 Інструкції № 1376, проте відповідач всупереч наявності обставин, що пом`якшують відповідальність, прийняв рішення про притягнення до відповідальності, без надання оцінки вказаному та не надає обґрунтування виключення даної обставини. Висновок комісії є необґрунтованим, не встановлено обставин, що пом`якшують/обтяжують ступінь і характер відповідальності чи знімають безпідставні звинувачення з нього. Не надано оцінку фактичному виду і розміру заподіяної шкоди, що є обов`язковою вимогою Порядку № 893. Відповідач вдався до цитування норм та положень законодавства, що регулюють повноваження, посадові обов`язки, що мають загальний характер, проте не навів у чому виразились порушення законодавства, що свідчить про недотримання Дисциплінарного статуту під час реалізації рішення щодо застосування дисциплінарного стягнення. Відповідач приймаючи рішення про накладення стягнення у вигляді суворої догани, не надав оцінки характеру поступку, не врахував його характеристику та відсутність діючих дисциплінарних стягнень.

Представником відповідача Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України до суду надано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову та викладає обставини, встановлені комісією під час проведення дисциплінарного провадження. Крім того, представник відповідача зазначив, що беручи до уваги те, що поведінка працівника Національної поліції України завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам стража правопорядку, вчинення зазначених порушень вимог нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції старшим сержантом поліції ОСОБА_3 та сержантом поліції ОСОБА_4 є проявом зухвалого ігноруванням вимог законодавства України, а отже є усі підстави для притягнення останніх до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення.

Представником позивача до суду надано відповідь на відзив, в якій представник вказав, що як вбачається з висновку, затвердженого 09.01.2024, дисциплінарна комісія визнає відсутність будь-яких негативних наслідків, які настали/могли настати внаслідок вчиненого позивачем дисциплінарного проступку; усвідомлення позивачем вини при допущенні помилки під час складення протоколу про адмінправопорушення. Тобто, комісія визнала факт наявності пом`якшувальних обставин при визначені виду дисциплінарного стягнення, що рекомендується комісією до застосування відносно позивача. Проте, виходячи з переліку видів дисциплінарних стягнень, визначених в ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту НПУ, відповідач ігнорував порядок їх зростання, враховуючи ступень жорсткості перелічених стягнень, застосувавши до ОСОБА_5 саме «сувору догану», в той час як дисциплінарна комісія встановлює/визнає факти відсутності негативних наслідків вчиненого проступку для НПУ, відсутність обтяжуючих обставин. Відповідач утримався від надання об`єктивної оцінки співмірність обраного виду стягнення складу, характеру та наслідками вчиненого дисциплінарного проступку, що є ключовим моментом у ході судового розгляду. Також, відповідач, під час проведення службового розслідування утримався від дій повної, всебічної та неупередженої перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, не вдався до збирання матеріалів і відомостей, в той час як саме положення ст. 14 Дисциплінарного статуту НПУ покладають на відповідача обов`язок з забезпечення повного, всебічного та неупередженого розслідування дисциплінарного проступку позивача. Під час проведення службового розслідуванні відносно проступку, вчиненого позивачем, відповідач використав неповні, недостовірні дані, що не підтверджують викладеного дисциплінарною комісією у висновку від 09.01.2024. Відповідачем не було встановлено достовірних доказів нездійснення позивачем повідомлення гр. ОСОБА_6 його прав, визначених ст. 268 КУпАП. Висновки в частині наявність порушень ст. 268 КУпАП, п.п. 1, 7 р. 2 Інструкції №1376 від 06.11.2015 є такими, що суперечать змісту протоколу про адімнправопорушення, серії ВАБ №991569 від 25.12.2023 та не підтверджуються тими доказами, які використані дисциплінарною комісією (відеозаписами з бодікамер за №№470708, 474148) з метою обґрунтування складу дисциплінарного проступку.

Представником відповідача до суду надано заперечення, в яких представник відповідача зазначив, що повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», зокрема, з дотриманням порядку зростання. При цьому, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Факт порушення позивачем п. 11 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 №1376 підтверджується відеозаписом, який міститься на DVD-R дисках в матеріалах службового розслідування, вказаний відеозапис описаний у висновку службового розслідування. Посилання сторони позивача на його неповність та частковість є необґрунтованими оскільки доводи позивача щодо відсутності відеозапису з портативного відеореєтратору №470708 в період з 15:15 до 16:15 не відповідають дійсності та спростовуються відеофайлами, що містяться на DVD-R дисках. Часткова відсутність відеозапису пояснюється нездійсненням такої фіксації самим позивачем, та підтверджується відеофайлом з портативного відеореєтратору №474148. Обов`язок поліцейського заздалегідь попередити особу про застосування фізичної сили, спеціальних засобів і вогнепальної зброї передбачено ч. 1 ст. 43 Закону України «Про Національну поліцію», у разі якщо вказане порушення було б однією зі складових дисциплінарного проступку вчиненого позивачем, то вище вказана норма була б вказана у висновку службового розслідування призначеного Наказом управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції від 27.12.2023 № 77 абзаці 4 після слова «ВВАЖАЄ». Відповідач вважає, що матеріалами службового розслідування повно та об`єктивно з`ясовано обставини вчинення дисциплінарного проступку позивачем. Під час визначення виду стягнення дисциплінарною комісією дотримано вимоги ч. 3 ст. 19 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», враховано негативну характеристику Позивача надану командиром батальйону управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції та той факт, що за час несення служби позивач неодноразово притягався до дисциплінарної відповідальності (вказаний факт підтверджується довідкою про наявність у ОСОБА_1 дисциплінарних стягнень та заохочень за період служби в Національній поліції України,) і вчинення ним нового дисциплінарного проступку свідчить про ігнорування вимог законодавства України та про невідповідність поведінки позивача високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам стража правопорядку. Керівником під час визначення виду стягнення дотримано вимоги ч. 8 ст. 19 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та з метою виховання поліцейського який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, з метою запобігання вчинення нових дисциплінарних проступків позивачем та в межах дискреційних повноважень застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

Ухвалою суду від 04 березня 2024 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Також, ухвалою суду від 04 березня 2024 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Первинну професійну спілку Правозахисники країни.

03 травня 2024 року прийнято ухвалу про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 28 травня 2024 року призначено судові засідання в режимі відеоконференції поза межами суду за допомогою власних технічних засобів учасників справи в підсистемі відеоконференцзв`язку (https://vkz.court.gov.ua/).

Ухвалою суду від 03 червня 2024 року, занесеною до протоколу судового засідання, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою суду від 15 липня 2024 року, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 15 жовтня 2024 року, занесеною до протоколу судового засідання, відмовлено в задоволенні клопотання про виклик та допит свідків.

Позивачем до суду надано клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, просив суд відмовити в його задоволенні.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши та проаналізувавши надані докази, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції України на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції.

27 грудня 2023 року Управлінням патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції видано наказ № 77, яким з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни, зокрема, поліцейським взводу № 1 роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції сержантом поліції Даличуком Павлом Валерійовичем, що мало місце 25.12.2023, під час складання адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ч. 1-4 ст. 14, ч. 1, 2 ст. 15 та ст. 26 Дисциплінарного статуту, п. 2, 3 розділу І Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, наказу Департаменту патрульної поліції НП України «Про надання повноважень начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту патрульної поліції щодо застосування заохочень і дисциплінарних стягнень» від 11.10.2018 № 4621, призначено службове розслідування у формі письмового провадження (а.с. 112-113 т. 1).

09 січня 2024 року начальником Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції затверджено висновок службового розслідування, яким запропоновано, зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної ст. 64 ЗУ «Про Національну поліцію», п. 1, 3 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, пп. 2, 3 п. 2.1, пп. 10 п. 2.3 розділу ІІ, пп. 1, 2 п. 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, ст. 268 КУпАП, п. 7 розділу ІІ, п. 11 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани (а.с. 95-109 т. 1)

10 січня 2024 року Управлінням патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України видано наказ № 2, яким зокрема за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної ст. 64 ЗУ «Про Національну поліцію», п. 1, 3 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, пп. 2, 3 п. 2.1, пп. 10 п. 2.3 розділу ІІ, пп. 1, 2 п. 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, ст. 268 КУпАП, п. 7 розділу ІІ, п. 11 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 (0161560) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани (а.с. 15-17, 151-153 т. 1).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію".

Відповідно до ч. 3 ст. 11 ЗУ "Про Національну поліцію" рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Згідно ч. 1 ст. 18 ЗУ "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 ЗУ "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Згідно ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказ Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно п. 1, 2, 4, розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1, 2, 3, 4, 5, 7 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно п. 1 розділу VІI Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття Управлінням патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції від 10.01.2024 року № 2 в частині застосування до поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани, слугували матеріали службового розслідування, зокрема висновок службового розслідування від 09.01.2024 року (а.с. 95-109 т. 1).

Згідно висновку службового розслідування від 09.01.2024 року членами комісії встановлено, що 26.12.2023 за № 6796/41/23-2023 до ВМАЗ УПП в Херсонській області ДПП надійшов рапорт т.в.о. старшого інспектора ВАП УПП в Херсонській області ДПП капітана поліції ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , освіта повна вища, в Національній поліції України з 23.11.2025 року, на займаній посаді з 20.09.2023 в якому зазначено, що 26.12.2023 під час внесення до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , співробітниками ВАП УПП в Херсонській області ДПП були виявлені наступні недоліки: 1. протокол про адміністративне затримання серії АА № 033914, який склав інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_9 : 1.1. не вірно зазначена посада поліцейського; 1.2. не зазначено найменування органу поліції, іншого приміщення, куди доставлено затриманого; 1.3. адреса службового приміщення, яка зазначена, не відповідає дійсності, за даною адресою відсутні службові приміщення; 1.4. допущено виправлення часу затримання; 1.5. особистий огляд проведено уповноваженою на те особою однієї статі з оглядуваним, але в присутності двох понятих іншої статі; 1.6. не зазначені заяви та зауваження, зроблені при затриманні та огляді. 2. протокол про адміністративне правопорушення (далі протокол) серії ВАБ № 991569 від 25.12.2023 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), який склав поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП сержант поліції ОСОБА_1 , допущено виправлення вищевказаної статті. Також на вищезазначеного громадянина складено протокол серії ВАБ № 991568 від 25.12.2023 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП та постанову по справі про адміністративне правопорушення (далі постанова) серії ГАБ № 841443 від 25.12.2023 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 178 КУпАП.

Дисциплінарною комісією установлено, що відповідно до розстановки сил та засобів зведеного взводу № 1 УПП в Херсонській області ДПП з 08.00 25.12.2023 по 18.00 25.12.2023: - інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старший сержант поліції ОСОБА_9 (далі старший сержант поліції ОСОБА_10 ), поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП сержант поліції ОСОБА_1 (далі сержант поліції ОСОБА_11 ) та інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_12 (далі лейтенант поліції ОСОБА_13 ) перебували у складі наряду «Вежа-401»; - заступник командира роти № 2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_14 (далі старший лейтенант поліції ОСОБА_15 ) та інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_16 (далі старший лейтенант поліції ОСОБА_17 ) перебували у складі наряду «Вежа-151». Дослідженням відомостей з інформаційно-комунікаційної системи система ІПНП встановлено, що 25.12.2023 о 13.56 на скорочений номер « 102» надійшло повідомлення «Погроза фізичною розправою або вбивством» за адресою: вул. Привокзальна, 1, м. Херсон. Повідомляє працівник поліції про те, що на території залізничного вокзалу невідомий чоловік манікюрними ножицями погрожував фізичною розправою персоналу залізничного вокзалу та працівникам поліції. Потрібно наряд поліції. Вказане повідомлення зареєстроване до журналу єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі журнал ЄО) Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції України (далі ХРУП ГУНП) в Херсонській області від 25.12.2023 № 22277. Даний виклик на службовий планшетний пристрій о 14.02 отримав наряд «Вежа-401», а за результатами відпрацювання виклику о 17.57 сержант поліції ОСОБА_11 склав електронний рапорт в якому зазначив: прибувши за адресою: вул. Привокзальна, м. Херсон, було виявлено заявника поліцейського взводу № 4 РОО та ПД батальйону поліції охорони в Херсонській області старшого сержанта поліції ОСОБА_18 , який повідомив, що на закриту територію залізничного вокзалу намагався пройти ОСОБА_19 . Особу встановлено: паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 28.11.2023. Після того, як останнього не пропустили до залізничного вокзалу, він почав агресивно себе поводити, грубо та нецензурно висловлюватись в бік працівників залізничного вокзалу, погрожувати фізичною розправою, а на вимоги працівників поліції не реагував. Від чергової залізничного вокзалу ОСОБА_20 відібрано заяву та пояснення. Під час написання заяви ОСОБА_2 продовжував, грубо та нецензурно висловлюватись, чіплятись за одяг. На неодноразові зауваження працівників поліції не реагував. Так як ОСОБА_2 знаходився в стані сильного алкогольного сп`яніння, неодноразово втрачав рівновагу та падав. В результаті, було прийнято рішення затримати ОСОБА_2 для припинення правопорушення та складання адміністративних матеріалів.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що сержантом поліції ОСОБА_4 25.12.2023 від ОСОБА_20 відібрано заяву та пояснення, відповідно до змісту яких заявниця просить прийняти міри до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який намагався проникнути на територію залізничного вокзалу (закриту). Вибивав ногами закриті ворота, а після зробленого зауваження почав нецензурно висловлюватись та погрожувати, махав манікюрними ножицями, які потім викинув. Після прибуття працівників поліції, на їх зауваження не реагував, поводив неадекватно та продовжував нецензурно висловлюватись, хапавши поліцейських за одяг.

Опитано в ході проведення службового розслідування поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , освіта базова вища, в Національній поліції України з 31.08.2020, на займаній посаді з 31.08.2020, діючих дисциплінарних стягнень не має, характеристика негативна пояснив що при складанні протоколу серії ВАБ № 991569 від 25.12.2023 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, допустив виправлення вищевказаної статті. В подальшому сержант поліції ОСОБА_11 зобов`язується бути більш уважним при складанні адміністративних матеріалів та не допускати помилок.

Дослідивши відеозаписи з портативних відеореєстраторів №№ 470708 та 474148 встановлено, що відеозапис розпочинається 25.12.2023 о 14.08. Поліцейські прибувають до залізничного вокзалу, де на них чекали поліцейські РОО та ПД батальйону поліції охорони в Херсонській області, чергова залізничного вокзалу та невідомий громадянин. Встановивши обставини виклику та дані особи, о 14.17 лейтенант поліції ОСОБА_13 здійснює телефонний дзвінок до відділу чергової частини УПП в Херсонській області ДПП для перевірки особи згідно системи ІПНП, а в цей час сержантом поліції ОСОБА_11 приймає заяву та пояснення від чергової залізничного вокзалу. О 14.19 ОСОБА_2 намагався піти з місця події, проте був зупинений працівниками поліції. Перевіривши документи громадянина, лейтенант поліції ОСОБА_13 повертає документи ОСОБА_6 , але останній відмовляється їх забирати назад та викидає на землю. На всі поставлені питання поліцейських ОСОБА_2 відповідав нецензурною лайкою, на зауваження поліцейських не реагував. О 14.28 старший сержант поліції ОСОБА_10 застосував відносно ОСОБА_21 прийом повалення на землю та кайданки. На місце події, для затриманого було викликано карету швидкої допомоги (далі КШД), для надання медичної допомоги, так як під час затримання ОСОБА_2 отримав гематому біля ока. О 14.46 прибула КШД, після огляду затриманого було госпіталізовано до лікарні. Слід зазначити, що ОСОБА_2 постійно виражався нецензурною лайкою в бік поліцейських, провокував та поводив себе агресивно. По прибуттю до лікарні, старший сержант поліції ОСОБА_10 поклав паспорт громадянина України до кишені куртки затриманого, проте він його витрусив, повідомивши, що він йому не потрібен, в свою чергу сержант поліції ОСОБА_11 підняв паспорт з підлоги та намагався повернути його. О 15.12 лейтенант поліції ОСОБА_13 залишився разом з ОСОБА_2 в медичному кабінеті, де йому надавали медичному допомогу. Старший сержант поліції ОСОБА_10 та сержант поліції ОСОБА_11 приступили до оформлення адміністративних матеріалів. Під час надання медичної допомоги, ОСОБА_2 поводив себе збуджено, як по відношенню до медичного персоналу, так і до поліцейського, повідомляв, що більше не потребує медичної допомоги. Медсестра з поліцейським вмовили ОСОБА_21 закінчити процедуру. Після надання медичної допомоги, о 15.56 лейтенант поліції ОСОБА_13 знімає з затриманого кайданки. Старший сержант поліції ОСОБА_10 запитує у ОСОБА_21 кого із родичів треба повідомити про його місце перебування, на що той відповів, що на підконтрольній території України у нього не має нікого, тому ніяких контактів він не надав. О 16.09 лейтенант поліції ОСОБА_13 проінформував центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги про затримання ОСОБА_21 , проте від неї останній відмовився. Після чого о 16.15 поліцейські ознайомлюють затриманого зі складеними адміністративними матеріалами відносно нього, отримавши копії яких, ОСОБА_2 розриває їх на місці. Під час складання протоколу про адміністративне затримання посадова особа, що здійснює адміністративне затримання, роз`яснює особі, яка вчинила адміністративне правопорушення, її права, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП. Проте, старшим сержантом поліції ОСОБА_3 не було ознайомлено ОСОБА_21 з вищевказаними статтями.

Так і під час складання протоколу серії ВАБ № 991569 від 25.12.2023 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, постанови серії ГАБ № 841443 від 25.12.2023 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 178 КУпАП та протоколу серії ВАБ № 991568 від 25.12.2023 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП, старший сержант поліції ОСОБА_10 та сержант поліції ОСОБА_11 не ознайомили особу, що притягається до адміністративної відповідальності з її правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

Під час перегляду відеозаписів з портативних відеореєстраторів дисциплінарною комісією встановлено, що поліцейські не попередити ОСОБА_21 про застосування фізичної сили та кайданків.

Дисциплінарна комісія у висновку враховано, що старший сержант поліції ОСОБА_10 та сержант поліції ОСОБА_11 усвідомили та визнали свою провину у вчиненні дисциплінарного проступку, а також відсутність негативних наслідків, які настали або могли настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, що є пом`якшувальною обставиною. Обставин, які обтяжують відповідальність указаних поліцейських комісією не встановлено. Причинами та умовами, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку дисциплінарна комісія вважає ігнорування лейтенантом поліції ОСОБА_22 , старшим сержантом поліції ОСОБА_3 та сержантом поліції ОСОБА_4 вимог нормативно-правових актів, Конституції України, законів України та Дисциплінарного статуту, нехтування ним особистою відповідальністю перед державою та суспільством. Беручи до уваги те, що поведінка працівника Національної поліції України завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам стража правопорядку, вчинення зазначених порушень вимог нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції старшим сержантом поліції ОСОБА_3 та сержантом поліції ОСОБА_4 є проявом зухвалого ігноруванням вимог законодавства України, а отже є усі підстави для притягнення останніх до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення.

Розділом ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1 279-8 цього Кодексу.

Згідно п. 7 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Відповідно до п. 11 розділу ІІ Інструкції № 1376 при складанні протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України, статтею 268 КУпАП, повідомляється, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що робиться відмітка та ставиться підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно пп. 2, 3 п. 2.1 розділу ІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, поліцейський патрульної поліції відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює, первинне реагування на повідомлення про правопорушення (у тому числі ті, що не надходять на планшет), а також самостійне виявлення правопорушень під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством; надання невідкладної допомоги, зокрема домедичної і медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їх нього життя чи здоров`я.

Відповідно до пп. 1, 2 п. 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, поліцейський патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний, зокрема, інспектор патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського; контролювати безперебійність роботи радіо та інтернет-зв`язку, а в разі відсутності такого зв`язку негайно вживати всіх можливих заходів щодо інформування про це чергову службу та командира роти або заступника командира роти.

Згідно ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поняття службова дисципліна включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

Положення ст. 18 ЗУ Про Національну поліцію та Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа № 819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року по справі № 815/4478/16.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для притягнення позивач до дисциплінарної відповідальності слугувало порушення ОСОБА_1 вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, визначеної ст. 64 ЗУ «Про Національну поліцію», п. 1, 3 та 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, пп. 2, 3 п. 2.1, пп. 10 п. 2.3 розділу ІІ, пп. 1, 2 п. 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, ст. 268 КУпАП, п. 7 розділу ІІ, п. 11 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376.

При цьому, з матеріалів справи вбачається та не заперечується позивачем, що ним при складанні протоколу серії ВАБ № 991569 від 25.12.2023 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, допущені виправлення, що є порушенням Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376 (а.с. 119 т. 1).

Суд вважає необґрунтованим посилання позивача на відсутність постанови суду, про повернення матеріалів про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_21 на дооформлення, оскільки в межах службового розслідування не досліджувалось питання щодо наявності підстав для повернення протоколу на дооформлення, а надавалась оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку, відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" та Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".

Крім того, з матеріалів справи слідує, що протокол серії ВАБ № 991569 від 25.12.2023 складений відносно подій, які відбувались 25.12.2032 року близько 14:00 год., в той час як обставини щодо наявності виправлень у такому протоколі доведені до відома начальника о 07:57 год. (а.с. 236-237 т.), тобто після значного проміжку часу після його складання. При цьому, доведення до відома начальника інформації про наявності виправлень у протоколі серії ВАБ № 991569 від 25.12.2023 не звільняє позивача від відповідальності.

Відповідно до п. 2 розділу І Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року № 1026 застосування працівниками поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, здійснюється з метою: 1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення; 2) охорони громадської безпеки та власності; 3) забезпечення безпеки осіб; 4) забезпечення публічної безпеки і порядку.

Згідно п. 4, 5, 6 розділу ІІ Інструкції № 1026 під час здійснення повноважень поліцейськими портативний відеореєстратор закріплюється на його форменому одязі на грудях (ближче до плечового суглоба) так, щоб не створювати перешкод діям поліцейського. У випадках, пов`язаних з необхідністю якісної фіксації подій, поліцейські можуть тримати портативний відеореєстратор у руках. Дозволяється закріплення портативного відеореєстратора на екіпіруванні (шоломі) або зброї, якщо їх конструкцією передбачені відповідні кріплення. Включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу. Під час здійснення повноважень поліцейський забезпечує збереження та належні умови експлуатації виданого йому портативного відеореєстратора та не допускає його розряджання.

Відповідно до п. 1, 2 розділу VII Інструкції № 1026 під час виконання своїх повноважень поліцейським забороняються: 1) самовільне видалення відеозаписів з носіїв відеозапису, заміна цих носіїв, зміна їх системної дати та часу; 2) примусове виключення відеореєстраторів, у тому числі на вимогу сторонніх осіб; 3) перешкоджання здійсненню фото- і кінозйомки, відеозапису; 4) використання носіїв відеозапису у випадках, не пов`язаних із здійсненням ними повноважень поліції; 5) копіювання, передання інформації з відповідних носіїв стороннім особам. Поліцейський забезпечує належне виконання вимог цієї Інструкції.

З дослідженого під час судового засідання відеозапису вбачається, що позивач всупереч приписам чинного законодавства під час складання матеріалів щодо вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, позивачем ОСОБА_1 не забезпечено роз`яснення права та обов`язків ОСОБА_7 . В той же час, проставлення підпису в протоколі в графі «підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності» та в графі «другий примірник протоколу про адміністративне правопорушення отримав», не свідчить про дотримання позивачем, як поліцейським, обов`язку роз`яснити особі її права, передбачені ст.ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП.

При цьому, позивач не вів безперервну відеозйомку. Будь-яких доказів на підтвердження того, що позивач інформував свого керівника щодо неможливості здійснення безперебійності відеозйомки та про відсутність зв`язку суду не надано.

Таким чином, належних, допустимих та достатніх доказів на спростування встановлених порушень, позивачем ані під час проведення службового розслідування, ані під час розгляду справи, не надано.

З матеріалів справи вбачається, що під час проведення службового розслідування було встановлено обставини справи, встановлено ступінь вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського, обставини, що пом`якшують відповідальність, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Доказів порушення порядку проведення службового розслідування позивачем до суду не надано.

Суд вважає неспроможними доводи позивача про те, що службовим розслідуванням не встановлено порушення посадових інструкцій та будь-яких інших обов`язків, оскільки з матеріалів справи вбачається, що як висновок службового розслідування так і оскаржуваний наказ містять посилання на нормативно-правові акти, порушення яких було допущено позивачем, ОСОБА_1 .

Також, доводи позивача щодо того, що відповідачем не враховано наявність пом`якшуючих обставин, суд не приймає до уваги, оскільки вказані доводи не спростовують висновків щодо порушення позивачем нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, викладених у наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності. При цьому, відповідно до приписів Дисциплінарного статуту підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності є наявність самого дисциплінарного порушення, при цьому вид дисциплінарного стягнення визначається особою, яка вирішує питання про його накладення.

В постанові від 20.11.2019 року по справі № 826/12649/16 Верховний Суд зазначив, що вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження, а тому не визначає обов`язку органів Національної поліції послідовно накладати то чи інше стягнення.

За таких підстав, суд дійшов висновку, що при прийнятті наказу від 10.01.2024 року № 2 в частині застосування до сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани, відповідач, Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На підставі вищевикладеного, розглянувши справу в межах позовних вимог на підставі наданих сторонами доказів, з урахуванням встановлених обставин, суд дійшов до висновку, що адміністративний позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8, 9, 12, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) до Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (адреса місцезнаходження: 73000, м. Херсон, просп. Адмірала Сенявіна, 128), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Первинна професійна спілка Правозахисники країни (, адреса місцезнаходження: 52070, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Новоолександрівка, вул. Сурська, 96) про визнання протиправним та скасування п. 2 наказу Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 10.01.2024 № 2 Про застосування до працівників Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення яким до поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України сержанта поліції ОСОБА_1 (0161560) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани, - в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено в порядку та в строки встановлені ст. 295, 297 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 255 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано 25 жовтня 2024 року.

Суддя О.А. Левчук

.