Справа № 260/4704/24
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2024-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

16 жовтня 2024 рокум. Ужгород№ 260/4704/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Пшевлоцька К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 , представник - Данько О.О.,

відповідача: Головне управління Національної поліції у Закарпатській області, представник - Олашин О.М.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні заяву про залишення позову без розгляду у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошена вступна та резолютивна частини Ухвали. Повний текст Ухвали виготовлено та підписано 21 жовтня 2024 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, яким просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 18 червня 2024 року № 1514 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області" в частині застосування дисциплінарного стягнення до мене - інспектора взводу №3 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 19 червня 2024 року №131 о/с "По особовому складу", яким ОСОБА_1 звільнено зі служби за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію;

- поновити ОСОБА_1 на займаній до звільнення посаді - інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 20 червня 2024 року;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Закарпатській області з дати видання наказу про скасування наказу від 18 червня 2024 року №1514 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області" та наказу від 19 червня 2024 року № 131 о/с "По особовому складу" звільнити ОСОБА_1 на підставі пункту 7 частини 1 статті 77 Закону України Про Національну поліцію за власним бажанням відповідно до поданого рапорту;

- стягнути із Головного управління Національної поліції в Закарпатській області середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, а саме з 20 червня 2024 року по дату ухвалення судового рішення з розрахунку 650,62 грн. середньоденного грошового утримання, із утриманням із цієї суми обов`язкових податків та зборів;

- допустити негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на займаній до звільнення посаді заступника начальника відділу поліції - інспектора взводу №3 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 20 червня 2024 року та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 19844,01 грн.

Представником відповідача до суду було подано заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

Заява мотивована тим, що позовна заява про оскарження наказу ГУНП в Закарпатській області №1514 18.06.2024 року підписана ОСОБА_1 особисто 15.07.2024 року (згідно позовної заяви) та зареєстрована в Закарпатському окружному адміністративному суді 19.07.2024 року. Витяг з наказу №1514 від 18.06.2024 року позивач отримав 27.06.2023 рок, що підтверджено згідно трекінгу Укрпошта вручення листа та стверджує сам позивач згідно позовної заяви, отже даний позов поданий ОСОБА_1 з порушенням строків звернення до адміністративного суду.

Отже, позивачем ОСОБА_1 позов в частині визнання протиправним та скасувати наказу ГУНП в Закарпатській області від 18 червня 2024 року № 1514 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Закарпатській області» поданий з порушенням строків звернення до адміністративного суду .

20 серпня 2024 року Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду у відповідності до ч.13 ст.171 КАС України, позовну заяву після відкриття провадження у справі залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду.

На виконання вимог Ухвали від 20 серпня 2024 року, представником позивача до суду було подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду у адміністративній справі № 260/4704/24.

З 16.06.2024 року по 12.07.2024 року позивач внаслідок отриманої травми ноги -розтягнення та перенапруження п`ятково-малогомілкової зв`язки гомілковостопного суглоба перебував на лікарняному. Факт звернення позивача за медичною допомогою, постановлений діагноз та отримане лікування у вигляді накладення на ногу гіпсу, а також строк перебування на лікарняному підтверджено долученими до позовної заяви копіями медичних документів.

27.06.2024 року на адресу позивача надійшов лист за підписом начальника Управління кадрового забезпечення ГУНП в Закарпатській області полковника поліції ОСОБА_2 , яким проінформовано про призначення на посаду інспектора взводу № 3 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області з 17.06.2024 та повідомлено про необхідність прибути до ГУНП в Закарпатській області 17.06.2024 для проведення стройового огляду та подальшого проходження служби у вищевказаному підрозділі. Того ж дня на адресу позивача надійшов лист від 19.06.2024 №843/106/32-2024 за підписом начальника Управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області полковника поліції ОСОБА_3 та витяг з наказу ГУНП в Закарпатській області від 18.06.2024 № 1514 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області».

Представник позивача зазначає, що навіть у вкрай несприятливих для особи обставин пропущений строк звернення до суду у частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування наказу від 18 червня 2024 року №1514 в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 , є незначним, а саме три дні.

Представник позивача заперечила, щодо задоволення заяви про залишення позову без розгляду та просить суд поновити строк звернення до суду із даним позовом.

Представник відповідача в судовому засідання підтримала подану заяву про залишення позову без розгляд та просила суд таку задовільнити.

Розглянувши подану заяву про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

При цьому, служба в поліції має особливий характер та всі правовідносини побудовані на спеціальних нормах законодавства України, таких як Дисциплінарний статут Національної поліції України, Закон України Про Національну поліцію інші відомчі нормативно-правові акти.

Згідно з ч.2 ст.19 ЗУ Про Національну поліцію від 02.07.2015 року №580-VІІІ підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується Законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII визначено сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 р. №64/2022, затвердженого Законом України №2102-ІХ від 24.02.2022 p., в Україні введено воєнний стан з 24 лютого 2024 року, який триває по сьогоднішній день.

Розділом V Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначені особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Спірні правовідносини, розглядаються під кутом норм права, які визначені у зазначеному розгляді Дисциплінарного статуту НПУ, на час воєнного стану в державі.

Згідно ч. 4 ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України у період дії воєнного стану поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

В мирний час встановлювалась інша норма права, щодо строків оскарження, поліцейським застосованого до нього дисциплінарного стягнення, так ч.1 ст.24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Як вбачається із поданого адміністративного позову предметом розгляду у вказаній справі є наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 18 червня 2024 року №1514 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Закарпатській області" в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення та наказ начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 19 червня 2024 року №131 о/с "По особовому складу", яким позивача звільнено зі служби, отже, днем виникнення підстав для звернення до суду є 18.06.2024 року.

Суд зазначає, що зі спірні накази позивачем отримано 27 липня 2024 року, про що зазначає сам позивач у позовні заяві.

Позивачем до суду адміністративний позов було направлено поштою 15.07.2024 року, що підтверджується інформацією на конверті, в якому було доставлено позовну заяву.

До правовідносин, які склались у цій справі необхідно застосовувати положення ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту, які передбачають оскарження наказу про звільнення протягом 15 днів з дня ознайомлення з відповідним наказом.

Так, відповідно до ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічний правовий висновок викладений Верховним Судом у Постановах від 31 жовтня 2023 року по справі №400/5692/22, від 31 жовтня 2023 року по справі №340/4394/22, від 30 листопада 2023 року по справі №500/1224/23, від 28 березня 2024 року по справі №420/22052/23, від 27 червня 2024 року по справі №580/11912/23.

Щодо твердження позивача, про перебування на лікарняному, суд зазначає, що до матеріалів позовної заяви, які були надіслано позивачем до суд 15.07.2024 року було долучено Ордер на надання правової допомоги ОСОБА_1 адвокатом від 10 липня 2024 року, який виданий на підставі договору про надання правової допомоги б/н від 28 червня 2024 року.

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення представник позивача самостійно зазначає, що строк звернення до суду є пропущеним, але вважають, що він є незначним та складає всього три дні.

Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Отже, чинне законодавство встановленими строками обмежує звернення до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків має на меті досягнення юридичної визначеності у публічно правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судових захист і доступ до правосуддя.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббіса та інш. проти Великобританії, рішення від 22.10.1996 р., Девеер проти Бельгії, рішення від 27.02.1980 р.).

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

З огляду на вказане, дотримання строків розгляду адміністративних справ одна з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст.6 Конвенції є справа "Gradescolo S.R.L. проти Молдови".

У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд.

Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Як зазначив Верховний Суд у своїй ухвалі від 15.02.2018 року по справі №800/499/17, строки мають суттєве значення в правовому регулюванні суспільних відносин. З ними пов`язані початок і закінчення дії правової норми матеріального права, вони вказують на своєчасне здійснення прав і обов`язків, визначають момент настання чи припинення виконання будь-якої процесуальної дії. Можливість захисту прав та інтересів у багатьох випадках залежить від дотримання строків, встановлених законом для звернення за захистом прав та інтересів, розглядом і вирішенням адміністративних справ, оскарженням і переглядом постанов, інших актів у адміністративних справах. Зазначені строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків тягне чітко визначені юридичні наслідки.

Необхідно зазначити, що поновлення процесуальних строків є дискреційними повноваженнями суду, а під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний або судовий орган, приймаючий рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Позивач, звернувшись до суду з даним позовом пропустив строк звернення до суду та не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку, що не спростовано змістом заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Згідно до п.1 ч.2 ст.183 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою ст.123 цього Кодексу.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд.

Враховуючи те, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суд, позовна заява - залишається без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись ст. 122, 123, 240, 250, 255, 295 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення за формою і змістом, передбаченими ст. 296 КАС України.

Суддя П.П.Микуляк