Справа № 278/4607/24
Суддя: Кузнєцов Д. В.
Дата ухвалення: 2024-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №278/4607/24
УХВАЛА

21.10.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Кузнєцов Д.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, провадження у справі закрити.

Пред`явлена заява підлягає залишенню без руху, оскільки виявлено недоліки, які перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно із ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 4 статті 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Відповідно до ст. 1 Декрету Кабінету Міністрів України «Про Державне мито» платниками державного мита на території України є фізичні та юридичні особи за вчинення в їхніх інтересах дій та видачу документів, що мають юридичне значення, уповноваженими на те органами.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закону України «Про судовий збір» № 3674-VІ (далі за текстом - Закон № 3674-VІ), який набув чинності 01.11.2011 року.

За статтями 1, 2 Закону № 3674-VІ судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, що є предметом даного розгляду, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом № 3674-VI .

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону № 3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №543/775/17 від 18.03.2020 року, відповідно до якої у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні ст. 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом в порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, де також зазначено, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В частині 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як визначено в ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць складає 3028 гривні.

Позивач ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору у зв`язку із складним матеріальним становищем. В обґрунтування клопотання позивач посилається на те, що є безробітним в силу своїх фізичних захворювань, має ІІІ групу інвалідності загального захворювання та отримує мінімальне пенсійне забезпечення в розмірі 2 093,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Проте, позивачем в порушення п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України не надано документів, які б вказували на майновий стан сторони та давали підстави для його звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Доданий до позову акт встановлення факту здійснення догляду №3 від 16.08.2024 підтверджує лише ту обставину, що позивач потребує постійного стороннього догляду. При цьому, гр. ОСОБА_1 безпосередньо у позові зазначає, що його пенсії ледь вистачає на мінімальні потреби.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн. (3028х0,2) та надати суду відповідну квитанцію або надати документи, що підтверджують його майновий стан (наприклад, довідку з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, індивідуальні відомості про застраховану особу з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування за формою ОК-5 тощо), на підставі яких суд може дійти висновку про наявність/відсутність підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху і надати строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору або представлення документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Кузнєцов