Справа № 369/16451/24
Суддя: Скрипник О. Г.
Дата ухвалення: 2024-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/369/173/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08.10.2024 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Скрипник О.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до старшого сержанта поліції Бучанського РУП ГУ НП в Київській області № 1 ОСОБА_2 про скасування постанови про адміністративне правопорушення та визнання дій протиправними.

в с т а н о в и л а :

Позивач звернувся до суду з позовом до старшого сержанта поліції Бучанського РУП ГУ НП в Київській області № 1 ОСОБА_2 про скасування постанови про адміністративне правопорушення та визнання дій протиправними.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Дослідивши матеріали позову, суд приходить до висновку, що заяву необхідно залишити без руху у зв`язку з порушенням вимог ст. 161 КАС України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем не було додано до матеріалів справи документів, підтверджуючих сплату судового збору.

Відповідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Постанови Верховного Суду від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 (Провадження № 11-1287апп18) за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху у зв`язку з порушенням вимог ст. 161 КАС України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме у зв`язку з тим, що позивачем не сплачено судовий збір за подання позовної заяви про скасування рішення суб`єкта владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності у розмірі 605, 60 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до позовної заяви вбачається, що позивач при зверненні не вказує ЄДРПОУ відповідача, місце проживання чи перебування відповідача, поштовий індекс.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, для встановлення суб`єктного складу, а саме сторони відповідача, при розгляді справ про оскарження постанов про накладення адміністративного стягнення за порушення ПДР, зафіксовані не в автоматичному режимі, необхідно врахувати ст. 222 КУпАП, норми Закону України «Про Національну поліцію» та наказ Національної поліції України № 73 від 06.11.2015 року «Про затвердження Положення про Департамент патрульної поліції».

Так, із змісту ст. 222 КУпАП вбачається, що органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Частиною 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію»визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

У відповідності до ч. 1 ст. 15 зазначеного Закону територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Відповідно до листа від 19.10.2023 року Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції вбачається, що позивач у даній справі визначив відповідачем неналежних осіб, а саме управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції, Департамент патрульної поліції. Вказали, що ВП №1 Бучанського РУП ГУНП в Київській області є структурним підрозділом ГУНП в Київській області, яке є юридичною особою публічного права та відповідно має власні рахунки, баланси та бюджетні асигнування.

Крім того, при подачі позову позивачем не було надано доказів на підтвердження місця його реєстрації, що необхідно для вирішення питання про підсудність справи цьому суду, оскільки відповідно до ст. 25КАС України адміністративніпозови даної категорії можуть бути подані до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.

Враховуючи викладене позивачу необхідно уточнити коло осіб у справі та вказавши дані про відповідачів, як це вимагає п. 2 ч. 5ст. 160 КАС України, надати докази коли саме сторона позивача ознайомилася з оскаржуваною постановою в матеріалах іншої справи, надати виправлену позовну заяву з додатками відповідно до кількості учасників справи, а також надати докази на підтвердження місця проживання та перебування позивача для вирішення питання про підсудність даної справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При цьому суддя зауважує, що залишення адміністративного позову без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою,зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 286, 293 КАС України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до старшого сержанта поліції Бучанського РУП ГУ НП в Київській області № 1 Яремко Олександра Анатолійовича про скасування постанови про адміністративне правопорушення та визнання дій протиправними - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Оксана СКРИПНИК