Справа № 160/23892/24
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

28 жовтня 2024 року Справа №160/23892/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Врона О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в частині застосування до поліцейського відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0056977) дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області по особовому складу №61 о/с від 18.01.2022 року в частині звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0056977) поліцейського відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції, з 18 січня 2022 року;

поновити ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), на службі в поліції на посаді старшого сержанта поліцейського відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП;

стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 18.01.2022 року по 23.08.2024 року (949 календарних днів) з відрахуванням податків, зборів та обов`язкових платежів.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 року у справі №160/23892/24 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи у письмовому провадженні.

Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області подано клопотання про залишення без розгляду позовної заяви.

В обґрунтування клопотання відповідач вказав, що позивачем порушено строк звернення до суду з позовною заявою.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За ч. 1 ст. 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (чинного на момент виникнення спірних правовідносин), поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Відповідач просить врахувати правову позицію Верховного Суду щодо застосування строків оскарження дисциплінарних стягнень накладених відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, викладену в постанові від 08.02.2023 у справі №120/7567/22. Верховний Суд зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Абзацом 2 ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Під час вивчення матеріалів справи судом встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України.

За приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Вказана норма є загальною, яка визначає строк звернення до суду і застосовується, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншими законами.

Частина 5 ст. 122 КАС України є спеціальною нормою у розв`язанні спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби порівняно з нормою, яка міститься в частині другій статті 122 КАС України та встановлює шестимісячний строк звернення до суду.

В той же час, ч. 5 ст.122 КАС України є загальною нормою у розв`язанні спорів стосовно зазначених правовідносин у разі, якщо іншими законами встановлено інший строк звернення до суду в спорах щодо таких правовідносин.

Частиною 4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, як спеціальною нормою, встановлено п`ятнадцятиденний строк оскарження поліцейськими застосованих до них дисциплінарних стягнень, який відраховується з дня ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Суд зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі №807/257/14 застосував підхід, при якому при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

ОСОБА_1 оскаржує наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП», яким на особу було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції і наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.01.2022 №61 о/с , яким було реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач у заяві про поновлення строку вказав, що отримав копії оскаржуваних наказів лише на запит адвоката поштою 13.08.2024, до цього з наказами ознайомлений не був і копій не отримував.

При цьому, позивач зазначив, що доказом отримання є копія поштового конверту, натомість з наданої позивачем копії конверту не вбачається отримання відповіді саме на вказану дату.

Позивачем не надано ні доказів звернення із адвокатським запитом про надання спірних наказів, ні відповіді відповідача, ні доказів отримання відповіді на адвокатський запит з датою і номером реєстрації вхідної кореспонденції.

Натомість з наданих відповідачем документів вбачається, що листом ГУНП від 10.01.2022 №45/7115 позивача було повідомлено, що наказом ГУНП від 05.01.2022 №14к ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції.

Направлення наказу підтверджується накладною Укрпошти №004 від 10.01.2022 і описом вкладення до листа.

Листом ГУНП від 18.01.2022 №45/7-208 позивача повідомлено, що наказом ГУНП від 18.01.2022 №61 о/с його було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 18.01.2022.

Направлення наказу підтверджується накладною Укрпошти №606 від 18.01.2022 і описом вкладення до листа.

Листом ГУНП від 24.01.2022 №45/7-368 позивача повторно повідомлено, що наказом ГУНП від 18.01.2022 №61 о/с його було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 18.01.2022

Направлення наказу підтверджується накладною Укрпошти №117 від 24.01.2022 і описом вкладення до листа.

Листом ГУНП від 27.01.2022 №45/7-394 додатково повідомлено позивача про звільнення його зі служби в поліції відповідно до наказу ГУНП від 18.01.2022 №61 о/с.

Направлення наказу підтверджується накладною Укрпошти №625 від 27.01.2022 і описом вкладення до листа.

Виходячи з наведеного, суд визнає вказані позивачем у клопотанні обставини неповажними.

Частиною 1ст.123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст.161 КАС України, а тому згідно ст.171 КАС України позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків протягом п`яти днів, з моменту отримання копії ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160, 161,169, 171, 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У клопотанні ОСОБА_2 про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду з позовною заявою у справі №160/23892/24 -відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Усунути недоліки, встановлені в ухвалі суду шляхом подання:

нової обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами в підтвердження поважності причин його пропуску, з врахуванням висновків суду в цій ухвалі.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 7ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей160,161,172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Врона