Справа № 160/21545/24
Суддя: Сластьон Анна Олегівна
Дата ухвалення: 2024-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

24 жовтня 2024 рокуСправа № 160/21545/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Сластьон А.О., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа: Солонянський відділ державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), -

ВСТАНОВИВ:

09.08.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа: Солонянський відділ державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16 жовтня 2023 року №Ф-5220-53У, винесену 16.10.2023 уповноваженою особою Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області Олександром Морозом, щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості зі сплати єдиного внеску в загальній сумі 35588,74 грн.

В позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду, обґрунтоване тим, що позивач не визнає наявний борг, дізнався про його наявність в рамках відкритого виконавчого провадження №74250768, а вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16 жовтня 2023 року №Ф-5220-53 не отримував.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 серпня 2024 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання у справі на 22.08.2024.

Також, в резолютивній частині ухвали зазначено про те, що питання поновлення строку звернення до суду буде вирішено під час розгляду справи з огляду на те, що обставини, якими позивач обґрунтовує поважність причин пропуску строку звернення до суду, можуть бути встановлені лише під час судового розгляду, коли буде надано відзив.

21.08.2024 через канцелярію до суду надійшли заперечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на клопотання про поновлення строку звернення до суду з тих підстав, що вимога про сплату боргу (недоїмки) від 16.10.2023 №Ф-5220-53 була надіслана ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення за заявленою ним адресою реєстрації місця проживання, а саме: АДРЕСА_1 . Зазначене поштове відправлення отримано особисто позивачем 25.10.2023, на підтвердження чого відповідачем надана копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Оскільки позивач дізнався про наявність вимоги 25 жовтня 2023 року, то останній день строку для подачі позовної заяви 25.04.2024. Натомість, позивач звернувся до суду 09.08.2024 - з пропуском шестимісячного строку звернення до суду. З цих підстав представник відповідача просив визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення до суду та повернути йому позовну заяву.

З наданого відповідачем до суду 21.08.2024 відзиву вбачається, що оскаржувана позивачем податкова вимога про сплату боргу (недоїмки) від 16 жовтня 2023 року №Ф-5220-53У сформована у зв`язку із тим, що позивачем не було добровільно сплачено суму заборгованості зі сплати єдиного внеску згідно надісланої позивачу в жовтні 2023 року та отриманої ним податкової вимоги від 16.10.2023 №Ф-5220-53. Також, відповідач вказав, що чинним законодавством передбачений лише один випадок обов`язкового надсилання платнику податків узгодженої вимоги, а саме внаслідок процедури оскарження. Оскільки надіслана позивачу податкова вимога від 16.10.2023 №Ф-5220-53 не була оскаржена ним в адміністративному порядку, у податкового органу був відсутній обов`язок щодо надсилання оскаржуваної податкової вимоги позивачу.

Протокольною ухвалою суду від 22.08.2024 судове засідання відкладено на 19.09.2024 у зв`язку із неотриманням позивачем відзиву на позовну заяву та заперечень на подане клопотання про поновлення строку звернення до суду.

19.09.2024 через канцелярію до суду надійшла заява представника позивача про витребування оригіналів доказів у відповідача на підтвердження надсилання податкової вимоги від 16 жовтня 2023 року №Ф-5220-53 на адресу позивача.

Також, представником позивача подано до суду заяву про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи з огляду на те, що позивач не визнає обставин вручення йому поштового відправлення, яким надсилалася податкова вимога №Ф-5220-53, та заперечує проставлення свого підпису в рекомендованому поштовому повідомленні на підтвердження вручення йому поштового відправлення №663.

Протокольною ухвалою суду від 19.09.2024 задоволено клопотання представника позивача про витребування у відповідача оригіналів наступних документів: вимоги про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 16.10.2023 №Ф-5220-53; корінця "Рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу" з трекінговими номерами 663 та 457; вимоги про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 16.10.2023 №Ф-5220-53У; корінця "Рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу", який підтверджує направлення на адресу ОСОБА_1 вимоги про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Дніпропетровській області 16.10.2023 №Ф-5220-53У.

Також, протокольною ухвалою суду від 19.09.2024 розгляд справи відкладено на 11.10.2024 для надання можливості відповідачу надати оригінали витребуваних судом доказів.

26.09.2024 через канцелярію до суду відповідачем надано клопотання про долучення до матеріалів справи витребуваних протокольною ухвалою суду оригіналів доказів на підтвердження направлення позивачу податкової вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16 жовтня 2023 року №Ф-5220-53. Також, до суду надано докази на підтвердження направлення узгодженої податкової вимоги від 16 жовтня 2023 року №Ф-5220-53У на адресу Солонянського районного відділу державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).

11.10.2024 через канцелярію до суду подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою представника позивача.

Як вбачається з наявного в матеріалах справи протоколу від 11.10.2024, у зв' язку із поданим позивачем клопотанням про відкладення розгляду справи та неявкою представника відповідача в судове засідання, судом відкладено розгляд справи на 24.10.2024.

Протокольною ухвалою суду від 24.10.2024 відмовлено в задоволенні клопотання позивача про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи, з таких підстав.

Відповідно до п. 42.1 ст. 42 ПК України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

Згідно з п. 42.2. ст, 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Абзацом 7 п.4 розділу VІ Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449 (надалі - Інструкція №449) визначено, що вимога про сплату боргу (недоїмки) у паперовій формі вважається належним чином надісланою (врученою), якщо вона надіслана на адресу (місцезнаходження юридичної особи, місце проживання або останнього відомого місця перебування фізичної особи) платника єдиного внеску рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручена платнику єдиного внеску або його законному чи уповноваженому представникові.

З огляду на викладене, обставиною, що підлягає доказуванню в цілях вирішення питання поважності причин пропуску строку звернення до суду у спірних правовідносинах, є дотримання контролюючим органом порядку надсилання вимоги про сплату боргу (недоїмки).

Як з`ясовано судом під час судового розгляду та підтверджується матеріалами справи, вимога про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 16.10.2023 №Ф-5220-53 була надіслана 17.10.2023 та вручена 25.10.2023 особисто позивачу, на підтвердження чого відповідач надав до суду оригінал рекомендованого поштового повідомлення про вручення поштового відправлення з наступними трекінговими номерами 663 та 457. Обставини вручення зазначеного відправлення посвідчені підписом працівника об`єкта поштового зв`язку.

Відтак, у суду на момент розгляду заявленого представником позивача клопотання про призначення експертизи були відсутні сумніви щодо дотримання податковим органом порядку надіслання (вручення) позивачу податкової вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16.10.2023 №Ф-5220-53.

Натомість, з огляду на визначені в ст. 102 Кодексу адміністративного судочинства України умови призначення експертизи, підстави для призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи у даній справі відсутні.

Щодо мотивів, якими керувався суд при відмові позивачу в поновленні строків звернення до суду та залишення позову без розгляду.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку.

Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з поданої представником позивача до суду заяви про поновлення процесуального строку на оскарження податкової вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16.10.2023 №Ф-5220-53У, про існування зазначеної вимоги позивач дізнався в серпні 2024 року, коли його картка була заблокована в рамках відкритого виконавчого провадження №74250768.

Позивач заперечує отримання за адресою реєстрації місця свого проживання будь-яких податкових вимог про сплату боргу (недоїмки).

Зазначеними обставинами позивач обґрунтовує поважність причин пропуску строків звернення до суду.

Надаючи оцінку поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з підстав, наведених позивачем у відповідній заяві, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до п. 4 розділу VІ Інструкції №449, при формуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) їй присвоюється порядковий номер, який складається з трьох частин: перша частина - літера «Ю» (вимога до юридичної особи, у тому числі відокремлених підрозділів юридичної особи) або «Ф» (вимога до фізичної особи), друга частина - порядковий номер, третя частина - літера «У» (узгоджена вимога).

В третій частині літера «У» (інформація щодо узгодження вимоги) проставляється у разі надсилання:

платнику узгодженої вимоги внаслідок процедури оскарження;

вимоги до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства відповідно до цієї Інструкції.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується під одним порядковим номером до повного погашення сум боргу.

Після формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) та внесення даних до відповідного реєстру вимога надсилається (вручається) платнику.

Вимога про сплату боргу (недоїмки) у паперовій формі вважається належним чином надісланою (врученою), якщо вона надіслана на адресу (місцезнаходження юридичної особи, місце проживання або останнього відомого місця перебування фізичної особи) платника єдиного внеску рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручена платнику єдиного внеску або його законному чи уповноваженому представникові.

Після надсилання (вручення) вимоги про сплату боргу (недоїмки) платнику другий примірник такої вимоги з відміткою про вручення підшивається до справи платника та:

якщо вимога податкового органу скасовується чи змінюється судом, підшивається і примірник (копія) рішення суду до справи платника поряд з другим примірником вимоги, щодо якої відбувся судовий розгляд;

у разі списання боргу (недоїмки) у випадках, визначених статтею 25 або іншими положеннями Закону, підшивається і копія рішення про списання.

Згідно з п. 5 розділу VІ Інструкції №449, протягом 10 календарних днів із дня одержання вимоги про сплату боргу (недоїмки) платник зобов`язаний сплатити зазначені у пункті 1 вимоги суми недоїмки, штрафів та пені.

У разі незгоди з розрахунком податкового органу суми боргу (недоїмки) платник єдиного внеску протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання вимоги, узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) в адміністративному або судовому порядку.

У разі якщо платник єдиного внеску протягом 10 календарних днів з дня надходження (отримання) вимоги про сплату боргу (недоїмки) не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з податковим органом шляхом оскарження в адміністративному чи судовому порядку або не сплатив узгоджену суму боргу (недоїмки) (з дня отримання відповідного рішення податкового органу або суду), після спливу останнього дня відповідного строку така вимога вважається узгодженою (набирає чинності).

Податковий орган протягом 10 робочих днів з дня узгодження вимоги (набрання нею чинності) пред`являє її до виконання органу державної виконавчої служби в порядку, встановленому Законом України «Про виконавче провадження».

Відтак, з системного аналізу пунктів 4 та 5 Інструкції №449 вбачається, що до виконання органу державної виконавчої служби направляється вже узгоджена вимога, яка була належним чином надіслана (вручена) платнику податків, проте, не була ним оскаржена в адміністративному порядку.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що податкова вимога про сплату боргу (недоїмки) від 16.10.2023 №Ф-5220-53 направлялася платнику податків ще в жовтні 2023 року та була отримана ОСОБА_1 . 25.10.2023.

Проте, позивачем не вживалися заходи з приводу адміністративного оскарження зазначеної вимоги, що призвело до набуття вимогою статусу узгодженої та, відповідно, до пред`явлення її до виконання органу державної виконавчої служби.

З огляду на викладене, не можуть визнаватися поважними причини пропуску строку звернення до суду, якщо вони є наслідком допущеної позивачем бездіяльності в частині невжиття заходів з адміністративного оскарження податкової вимоги, щодо направлення (вручення) якої податковим органом дотримано встановлену законом процедуру.

Також, суд звертає увагу, що обов`язок надсилання узгодженої вимоги про сплату боргу (недоїмки), яка є предметом спору у даній справі, виникає лише у разі, коли така вимога була предметом процедури оскарження.

Оскільки направлена позивачу вимога від 16.10.2023 №Ф-5220-53 не була оскаржена в адміністративного порядку, у контролюючого органу був відсутній обов`язок щодо надсилання узгодженої вимоги платнику податків.

Натомість, вже узгоджена вимога, виходячи з положень Інструкції №499, повинна бути пред`явлена до виконання органу державної виконавчої служби, що і відбулося в спірних правовідносинах, на підтвердження чого надано відповідну заяву від 19.02.2024 №7651/5/04-36-13-07-18, подану на адресу Солонянського відділу державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).

Суд вкотре наголошує, що винесення оскаржуваної вимоги стало можливим внаслідок неоскарження позивачем отриманої ним в жовтні 2023 року вимоги про сплату боргу.

З цих підстав суд відмовив позивачу у визнанні поважними причин пропуску строку звернення до суду, і, як наслідок, відмовив у поновленні строку на оскарження податкової вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16 жовтня 2023 року №Ф-5220-53У.

Частиною 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України(далі -КАС України) визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмежено, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду з відповідним позовом.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвід 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Згідно з частиною 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді.

Дана позиція суду узгоджується з постановою Верховного Суду від 31.03.2020 по справі № 807/235/16 (адміністративне провадження № К/9901/49805/18).

Заявлені в клопотанні про поновлення строку звернення до суду причини не можуть бути визнані поважними, оскільки їх виникнення спричинено виключно допущеною позивачем бездіяльністю щодо невчинення дій щодо оскарження надісланої йому податкової вимоги від 16.10.2023 №Ф-5220-53.

Відтак, відсутні підстави для поновлення строку звернення до суду.

З наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було сформовано та направлено на адресу позивача рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16.10.2023 №Ф-5220-53. Відповідно до цього ж рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (трек-номер поштового відправлення 06 000536 746 63) позивачу ОСОБА_1 було вручено особисто під підпис вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16.10.2023 №Ф-5220-53 25.10.2023.

Натомість, позивач звернувся з позовом до адміністративного суду 09 серпня 2024 року. Тобто, з пропущенням строків звернення до адміністративного суду. Доказів поважності причин такого пропуску позивачем не надано.

Під час розгляду справи не знайшли підтвердження обставини того, що строки звернення до суду пропущені позивачем з поважних причин.

Відповідно до частини 3 та 4 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно пункту 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Також суд зазначає, що причини викладені у заяві позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду від 05 серпня 2024 року є неповажними з огляду на вищевказане. Позивачем також не було надано доказів в тому числі нової заяви про поновлення строків звернення до адміністративного суду, які б спростували факт отримання позивачем вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16.10.2023 № Ф-5220-53 25.10.2023 року.

Отже, позивачем було пропущено строк звернення до адміністративного суду, а тому суд вказує, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 241-243, 256 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа: Солонянський відділ державної виконавчої служби у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), - залишити без розгляду.

Копію ухвали направити (вручити) учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду або розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 25.10.2024.

Суддя А.О. Сластьон