Справа № 340/4415/24
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2024-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

23 жовтня 2024 року м. Дніпросправа № 340/4415/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження у м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 липня 2024 року (суддя Науменко В.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просила:

- визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення № -1128 UA0021732 від 31.12.2022, яким визначено грошове зобов`язання з орендної плати з фізичних осіб за 2022 рік в сумі 37729,92 грн;

- визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення № -1128 UA0021732 від 10.11.2023, яким визначено грошове зобов`язання з орендної плати з фізичних осіб за 2023 рік в сумі 43389,41 грн;

- зобов`язати відповідача списати безнадійний борг за ППР №20261-11 на суму 3909,24 грн від 04.07.2016.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 липня 2024 року позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

Приймаючи спірну ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем пропущено строк звернення до суду та позивачем не наведено вагомих причин неможливості звернення до суду у визначений законодавством строк, а наведені позивачем доводи не є поважними.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник зазначає, що податкові повідомлення-рішення отримано третьою особою ОСОБА_2 26.12.2023 листами Укрпошти №510 та №600, що підтверджується відповідними доказами, а саме: конвертами з відбитками штампів Укрпошти про відправлення та трекером Укрпошти. Вказує, що вперше цей позов був поданий 24.06.2024 до Кіровоградського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суд», в шестимісячний строк з моменту отримання з 26.12.23 оскаржуваних ППР, тобто строк звернення до суду не був пропущений. Однак, позивач отримав 02.06.24 ухвалу про повернення позовної заяви і у той же день позивач повторно звернувся до суду з позовом. Таким чином позивачем пропущено шестимісячний строк на звернення до суду на 8 днів. позивач зазначає, що ці 8 днів пропущено виключно через перебування первісного позову на розгляді в Кіровоградському окружному адміністративному суді. Іншого пропущеного терміну не було в даній справі.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дійшла таких висновків.

Статтею 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду.

У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.

Проте, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів

Згідно частин 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Разом з цим, спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 Податкового кодексу України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Разом з цим, суд апеляційної інстанції зазначає, що питання тривалості строку звернення до суду, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору, було предметом неодноразового розгляду Верховним Судом.

Так, у постанові від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду сформулював наступний правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною 2 статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Суд зазначає, що відомості про застосування процедури адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень відсутні, а отже строк звернення до суду з цим позовом визначається частиною 2 статті 122 КАС України та становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів

Позивачем в заяві про поновлення строку та в апеляційній скарзі зазначено, що позивач звернулася до суду першої інстанції з позовом вперше 24.06.2023 та оскаржила податкове повідомлення-рішення № -1128 UA0021732 від 31.12.2022 та податкове повідомлення-рішення № -1128 UA0021732 від 10.11.2023, які отримані третьою особою на стороні позивача ОСОБА_2 26.12.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Деякі випадки належного вручення рекомендованої поштової кореспонденції врегульовано Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270.

Згідно з пунктом 81 рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначками «Судова повістка», «Повістка ТЦК»), повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату (одержувачу), а в разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.

У разі відсутності адресата (одержувача) або повнолітніх членів його сім`ї про надходження поштового відправлення, поштового переказу адресат (одержувач) інформується у спосіб, визначений оператором поштового зв`язку.

Отже, чиним положенням передбачено вручення поштового відправлення особисто під розписку чи вручення під розписку будь-якому повнолітньому члену сім`ї адресата.

За таких обставин, саме з моменту отримання оскаржуваних податкових повідомлень-рішень розпочався перебіг передбаченого частиною 2 статті 122 КАС України шестимісячного строку для звернення позивача до суду із заявленою позовною заявою.

Відтак, беручи за дату відліку, з якої розпочався перебіг процесуального строку для звернення до суду з позовом вперше, то очевидним є той факт, що вперше позовна заява подана в межах шестимісячного строку звернення до суду.

Однак, ухвалою суду першої інстанції від 01.07.2024 повернуто позовну заяву позивачу у зв`язку з тим, що позовна заява не була сформована за допомогою підсистеми «Електронний суд», а додана до заяви як додаток в порушення пункту 26 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та пункту 12 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС, а отже позивачем використано неналежний чинним процесуальним законодавством спосіб звернення до суду з позовною заявою.

Згідно з частиною 8 статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Так, в разі повернення позовної заяви особа має право повторно подати позовну заяву, але в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого статтею 122 КАС України, або у разі поновлення пропущеного строку з причин, які будуть визнані судом поважними.

Повторно з позовною заявою позивач звернувся до суду 03.07.2024.

У цьому випадку позивач не допустив необ`єктивного зволікання з поданням другої позовної заяви. При цьому пропуск строку був незначним.

Окрім того, вдруге позовну заяву позивачем подано в належний спосіб та сформовано документ (позовна заява) в системі «Електронний суд» в найкоротші строки після повернення вперше поданої позовної заяви.

Колегія суддів зазначає, що при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин пропуску строку, суд мав враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої позовної заяви, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду.

Враховуючи повторне подання позивачем позовної заяви у стислі строки та усунення виявлених недоліків, а також враховуючи обов`язок суду сприяти учасникам справи у реалізації їх процесуальних прав з додержанням принципу розумності та пропорційності, висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення заяви про поновлення строку у цій справі не можна вважати таким, що прийнятий із додержанням балансу між метою забезпеченням належної процесуальної поведінки сторони та забезпеченням її права на звернення до суду з позовною заявою.

Враховуючи викладене та з метою забезпечення доступу позивача до правосуддя, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 241-245, 311, 320, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 липня 2024 року скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддями та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко