Справа № 363/5582/24
Суддя: Дьоміна О. П.
Дата ухвалення: 2024-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

"29" жовтня 2024 р. Справа № 363/5582/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 жовтня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Дьоміна О.П., ознайомившись із матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови від 05.09.2024 року про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

29.10.2024 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП, за №820 від 05.09.2024 року. До позову додана заява ОСОБА_1 , в якій він просить поновити йому строк на оскарження зазначеної постанови, посилаючись на те, що про її існування дізнався лише 04.10.2024 року, отримавши лист від Іванківського ВДВС у Вишгородському районі Київської області. 14.10.2024 року прибув до ВДВС та ознайомився з постановою про відкриття виконавчого провадження, щодо виконання постанови за №820 від 05.09.2024 року, про стягнення з нього штрафу в сумі 50 000 грн. і 22.10.2024 року засобами поштового зв`язку спрямував до суду вказаний позов.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частина 2 статті 44 КАС України зазначає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 160 КАС України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Зі змісту позову вбачається, що постанова, яка оскаржується винесена 05.09.2024 року, до суду зі вказаними вимогами позивач звернувся 29.10.2024 року, позов спрямовано засобами поштового зв`язку 22.10.2024 року. При цьому в заяві про поновлення строку на оскарження постанови ОСОБА_1 зазначає, що про існування постанови дізнався лише 04.10.2024 року, отримавши лист від Іванківського ВДВС у Вишгородському районі Київської області. 14.10.2024 року прибув до ВДВС та ознайомився з постановою про відкриття виконавчого провадження, щодо виконання постанови за №820 від 05.09.2024 року, про стягнення з нього штрафу в сумі 50 000 грн. і 22.10.2024 року засобами поштового зв`язку спрямував до суду вказаний позов, дійсно просить поновити йому строк на подання цього позову, але не наводить в позові та/або заяві, як і не додає до неї доказів на підтвердження того, що строк на звернення до суду з такими вимогами пропущений ним з поважних причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частина 6 ст. 161 КАС України наголошує, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 121 КАС України - суд за заявою учасника справи має право поновити пропущений процесуальний строк, встановлений законом, але якщо визнає причини його пропуску поважними. В даному випадку необхідно зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Верховний Суд у постанові від 20.11.2018 року у справі за №907/50/16, зокрема вказав, що "Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності. Поважність причин пропуску строку звернення до суду визначається в кожному випадку окремо. Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними.

В разі пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Як зазначив Європейський Суд з прав людини (справа «Каменівська проти України»), «право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані».

Таким чином позивач, звертаючись до суду з вказаними вимогами додав до позову заяву щодо поновлення строку, але жодних доказів, як того вимагають ст. ст.123, 161 КАС України, поважності причин пропуску, в заяві не зазначено та до заяви не додано.

Такі обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам КАС України, а тому, згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу (представнику) строку для усунення вказаних недоліків.

При цьому залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20.05.2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30.05.2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно: додати до позову заяву про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, вказавши поважні підстави для поновлення такого строку з наданням відповідних доказів, які б дійсно підтверджували те, що про існування постанови від 05.09.2024 року позивач дізнався лише 04.10.2024 року (як він сам зазначає в заяві).

На підставі викладеного, слід дійти висновку про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 3, 25, 160, 168, 169 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови від 05.09.2024 року про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Дьоміна