Справа № 642/6733/24
Суддя: Петрова Н. М.
Дата ухвалення: 2024-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

25.10.2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2024 року

м.Харків

Справа №642/6733/24

Провадження № 2-а/642/43/24

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Петрова Н.М., перевіривши матеріали за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

21.10.2024 до Ленінського районного суду м.Харкова звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, в якій він просить суд скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_2 №426 від 09.10.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 25 500,00 грн., закрити провадження у справі № 426 про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП; скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковника ОСОБА_2 №427 від 09.10.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210-1 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 25 500, 00 грн., закрити провадження у справі № 427 про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП; судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2024, справа надійшла в провадження судді Петрової Н.М.

Вивчивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання законодавства під час звернення до суду, суддя дійшов висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Так, за правилами адміністративного судочинства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України, а також вимогам ст. 161 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. 5 ст. 160 КАС України встановлено, що у позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Разом з тим, у позовній заяві не вказано, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету відповідача, необхідність зазначення яких встановлена у пункті 2 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Відповідно до ч.4, 7 ст.161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, в позовній заяві позивач зазначає, що він перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Однак, до матеріалів позовної заяви позивачем ОСОБА_1 не додано копію військового квитка або відомостей щодо його перебування на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_2 (витяг з Єдиного електронного реєстру військовозобов?язаних «Оберіг» тощо).

Крім того, до матеріалів позовної заяви позивачем ОСОБА_1 не додано відомостей щодо своєчасного оновлення своїх персональних/облікових даних у застосунку «Резерв+».

До того ж, позивач ОСОБА_1 в позовній заяві зазначає, що працівники ТЦК незаконно утримували його в приміщенні КНП «Міська поліклініка №8» ХМР та примусово змушували проходи ВЛК, а в подальшому доставили до ІНФОРМАЦІЯ_3 для складання штрафу.

Проте, будь-яких доказів щодо його незаконного утримання працівниками ТЦК, матеріали позовної заяви не містять, а з долученої до позовної заяви копії скриншота виклику на номер «102» неможливо встановити факт незаконного адміністративного затримання, оскільки вказаний скриншот не містить відомостей, з якого саме мобільного номеру телефона здійснювався вказаний виклик та відносно яких подій він був здійснений.

Частиною 2, 5 ст.94 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Згідно з п. 5.27 Національного стандарту України Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003 відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Однак, додані до заяви копії документів не засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

Частиною 1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободщодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

В даному випадку прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998, «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001(п. 53), відповідно до якого право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Зважаючи на вищевикладене, позивачу необхідно виправити вищевказані недоліки.

За таких обставин, в силу ч.1 ст. 169 КАС України, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків.

Таким чином, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 160 і 161 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями ч. 4 ст.169 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.5, 9,160,161,169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Вебадреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішеньhttp://reyestr.court.gov.ua/з посиланням на номер справи.

Суддя Наталя ПЕТРОВА