Справа № 240/18886/24
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-10-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 жовтня 2024 року м. Житомир справа №240/18886/24

категорія 112030300

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області, в якому просить:

- визнати протиправною відмову Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області у нарахуванні та виплаті їй щомісячної грошової компенсації вартості продуктів харчування, встановленої статтею 20 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", починаючи з 01 травня 2024 року;

- зобов`язати Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області нарахувати та виплатити їй щомісячну грошову компенсацію вартості продуктів харчування, встановлену статтею 20 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", починаючи з 01 травня 2024 року до зміни законодавства або зміни правового статусу позивача.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Частиною 3 статті 161 КАС України, визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначено Законом України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір".

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при визначенні розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем за подачу даного позову до суду, застосуванню підлягає розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня 2024 року.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено, що з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у становить 3028,00 гривень.

Відповідно до статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору, який позивач повинен сплатити при зверненні з даним позовом до суду становить 1211,20 гривень (3028,00 грн. * 0,4 = 1211,20 грн, де: 3028,00 грн - прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць, встановлений на 01 січня 2024 року; 0,4 - ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позову немайнового характеру).

Однак, в позовній заяві ОСОБА_1 зазначила, що вона є особою з інвалідністю І групи, а також потерпілою від Чорнобильської катастрофи 1 категорії, а тому на підставі п. 9 та п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" звільнена від сплати судового збору.

Суд звертає увагу, що з огляду на положення ч. 3 ст. 161 КАС України позивач, який відповідно до Закону України "Про судовий збір" має пільгу щодо звільнення від сплати судового збору зобов`язаний надати до суду документ, який підтверджує наявність підстави для такого звільнення.

Для підтвердження наявності статусу особи з інвалідністю ІІ групи та статусу потерпілої від Чорнобильської катастрофи 1 категорії ОСОБА_1 долучила до позовної заяви копію довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12ААБ №546266 від 12.04.2019 та копію посвідчення потерпілої від Чорнобильської катастрофи серії НОМЕР_1 від 24.04.2019. Водночас, дослідивши вказані документи суд встановив, що згідно довідки до акту огляду МСЕК серії 12ААБ №546266 від 12.04.2019 інвалідність ІІ групи ОСОБА_1 була встановлена на строк до 01 травня 2024 року, аналогічно й у посвідченні потерпілої від Чорнобильської катастрофи серії НОМЕР_1 від 01.05.2024 вказано, що строк його дії до 01 травня 2024 року.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача, що згідно з пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 08.03.2022 №225 "Деякі питання порядку проведення медико-соціальної експертизи на період дії воєнного стану на території України" повторний огляд осіб з інвалідністю, строк якого припав на період дії воєнного стану на території України, переноситься на строк після припинення або скасування воєнного стану, лише за умови неможливості направлення такої особи лікарсько-консультативною комісією на медико-соціальну експертизу. При цьому інвалідність та ступінь втрати професійної працездатності (у відсотках) продовжується до останнього числа шостого місяця після припинення або скасування періоду дії воєнного стану, якщо раніше не буде проведено повторний огляд.

Водночас, ОСОБА_1 не надала до суду доказів наявності передбачених пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 08.03.2022 №225 обставин, а саме доказів неможливості направлення неї лікарсько-консультативною комісією на медико-соціальну експертизу, що свідчили б про перенесення дати її повторного огляду на підтвердження групи інвалідності, яка припала на 02.04.2024, на строк після припинення або скасування воєнного стану.

Таким чином, надані позивачем документи втратили чинність 01.05.2024, а тому вони не підтверджують, що станом на дату звернення ОСОБА_1 з даним позовом вона має статус особи з інвалідністю ІІ групи чи статус потерпілої від Чорнобильської катастрофи 1 категорії.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що вимоги ч. 3 ст. 161 КАС України ОСОБА_1 при зверненні з даним позовом до суду дотримані не були.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та встановити їй строк для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- або копію чинної довідки до акту огляду МСЕК чи копію чинного посвідчення потерпілої від Чорнобильської катастрофи, які підтверджують наявність у неї статусу особи з інвалідністю ІІ групи чи статусу потерпілої від Чорнобильської катастрофи 1 категорії;

- або оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 1211,20 гривень.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович