Справа № 260/119/24
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2024-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

08 жовтня 2024 року м. Ужгород№ 260/119/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Пшевлоцька К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1

відповідача: ГУНП у Закарпатській області, представник - Яблонський О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошується вступна та резолютивна частини Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 18 жовтня 2024 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, яким просить суд, згідно поданої уточненої позовної заяви:

- визнати протиправним та скасувати наказ № 3024 від 12 грудня 2023року Головного управління Національної поліції в Закарпатські області про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ № 242 о/с від 18 грудня 2023 року Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про звільнення інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_1 , зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 23 грудня 2023року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 23 грудня 2023року по день фактичного розрахунку;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на службі в поліції та стягнення середнього заробітку у межах суми стягнення за один місяць.

Позовна заява мотивована тим, що згідно наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12 грудня 2023 року № 3024 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення вимог п.1 ч.1, п.2,5,6, 14 ч.3 ст.1 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України Про Національну поліцію, абзацу 6 ч.2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179 та п.7 ч.1 ст.40 Кодексу законів про працю України, що виразилось у перебуванні на службі 29.11.2023р. в стані алкогольного сп`яніння, в результаті позивача звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 18 грудня 2023 року № 242 о/с.

Позивач вважає, що в його діях був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Позивач вважає, що його незаконно звільнено зі служби в поліції без будь-яких обґрунтованих підстав, у зв`язку з чим було порушено його право на захист, що полягає в наданні можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій, подання документів та матеріалів, що стосуються обставин, які досліджуються, подавання клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, тримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи, ознайомлення з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами.

Позивач у судовому засіданні підтримав висунуті ним позовні вимоги та просив суд такі задовільнити.

Представником відповідача до суду було подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого не визнає позовні вимоги та зазначає, що Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 29.11.2023 року №2919, призначено службове розслідування за фактом допущення грубого порушення службової дисципліни інспектором СПДН відділу превенції Мукачівського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 .

В службовому розслідуванні встановлено, що мобільною групою УГІ ГУНП в Закарпатській області здійснено виїзд та перевірку службової діяльності Мукачівського РУП ГУНП.

Під час перевірки нарядів, які заступили на службу було виявлено ознаки сп`яніння у працівника сектору протидії домашнього насильства майора поліції ОСОБА_1 , який перебував у добовому наряді із табельною вогнепальною та автоматичною зброєю, спецзасобами та засобами індивідуального захисту і виконував, покладені на нього посадовою інструкцією службові обов`язки.

За результатами огляду ОСОБА_1 перебував в нетверезому стані (визначили за допомогою приладу алкотестер Драгер 0.66 % проміле). Вказаний факт був задокументований шляхом відеофіксації на нагрудний відеореєстратор (боді камеру), а також було складено акт огляду на предмет перебування в стані сп`яніння від 29.11.2023 № 23311/106/2-2023.

В подальшому, працівники УГІ ГУНП запропонували поліцейському ОСОБА_1 в присутності колег та керівництва пройти огляд на стан сп`яніння в медичному закладі, однак останній відмовився.

Відмову від проходження вказаного огляду поліцейським ОСОБА_1 працівниками УГІ ГУНП зафіксовано документально, а саме складено акт Про перебування на службі (роботі) в стані алкогольного сп`яніння від 29.11.2023 за №23271/106/26-2023.

Окремо зазначають, що від начальника сектору логістики Мукачівського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_2 - відповідального по підрозділу, надійшла інформація з приводу можливого перебування працівників сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського РУП ГУНП на службі у стані алкогольного сп`яніння.

На підставі наведеного Дисциплінарною комісією констатовано, що ОСОБА_1 та його колега несли службу із вогнепальною зброєю (табельний пістолет та автоматична зброя) та спеціальними засобами. З огляду на перебування в стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 відсторонено від несення служби та проведено його заміну в складі наряду.

За результатами службового розслідування, наказом ГУНП в Закарпатській області № 3024 від 12.12.2023 року за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення вимог пункту 1 частини 1, пунктів 2, 5, 6, 14 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VTII Про Національну поліцію Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII Про Національну поліцію, абзацу 6 частини 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 та пункту 7 частини 1 статті 40 Кодексу законів про працю України, що виразилось у перебуванні на службі 29.11.2023 в стані алкогольного сп`яніння, інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 , відповідно до п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено зі служби в поліції.

На виконання вищевказаного дисциплінарного наказу, оголошено наказ №242 о/с від 18.12.2023 року, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення).

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив, щодо задоволення позовних вимог та просив суд відмовити у їх задоволенні у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що екіпажом постійно діючої мобільної групи управління головної інспекції ГУНП в Закарпатській області 29 листопада 2023 року здійснено виїзд до Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області з метою проведення контрольних заходів з дотримання поліцейськими службової, транспортної, виконавської та особистої дисципліни, а також стану реагування на звернення громадян про кримінальні правопорушення та події.

Після прибуття до зазначеного територіального підрозділу поліції, за сприяння інформації керівництва Мукачівського РУП, співробітниками управління головної інспекції ГУНП здійснено перевірку порядку несення служби нарядом сектору протидії домашньому насильству Мукачівського РУП ГУНІ, у складі інспекторів ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

У ході здійснення перевірки наряду поліції, у ОСОБА_1 виявлено зовнішні ознаки алкогольного сп`яніння,

У зв`язку з вказаним, позивачу було запропоновано пройти обстеження на встановлення стану сп`яніння за допомогою технічного приладу "Драгер", на що останній погодився (результат освідчування становив 0,66 проміле, тест - №866 від 29.11.2023 року. (а.с. 92, т.1)

Зазначене також підтверджується актом огляду на предмет перебування в стані алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора Drager Alcotest P/N 8322620 ARMK-0269 від 29.11.2023 № 23311/106/2-2023.

Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 29.11.2023 №2919, призначено службове розслідування за фактом допущення грубого порушення службової дисципліни інспектором СПДН відділу превенції Мукачівського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 (а.с. 86, т.1)

08.12.2023 начальником Головного управління Національної поліції в Закарпатській області затверджено Висновок службового розслідування за фактом допущення грубого порушення службової дисципліни інспектором сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області майором поліції ОСОБА_1 №1524/106/32-2023.

Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 12 грудня 2023 року №3024 за вчинення грубого дисциплінарного проступку, порушення вимог п.1 ч.1, п.2, 5, 6, 14 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України від 02.07.2015 №580-VI Про Національну поліцію Закону України від 02.07.2015 №580-VII Про Національну поліцію, абзацу 6 ч.2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179 та п.7 ч.1 ст.40 Кодексу законів про працю України, що виразилось у перебуванні на службі 29.11.2023 в стані алкогольного сп`яніння, інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 , відповідно до п.7 ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 18 грудня 2023 року № 242 о/с майора поліції ОСОБА_1 інспектора сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення.

Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 27 грудня 2023 року № 249 о/с пункт наказу в частині звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 з 18 грудня 2023 року, частково змінити та вважати його звільненим зі служби в поліції з 23 грудня 2023 року. (підстава: листок непрацездатності 9072282-1 КНП Берегівська лікарня імені Бертолона Ліннера Берегівської міської ради Закарпатської області від 16 грудня 2023 року).

Не погоджуючись з такими рішеннями ГУНП в Закарпатській області, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Враховуючи вимоги ч.2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України Про Національну поліцію від 02.07.2015 №580-VIII, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до ч. 1 ст. 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Зобов`язання дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, закріплено і у тексті Присяги на вірність Українському народові, яку складає особа, яка вступає на службу в поліції (стаття 64 Закону № 580-VIII).

Згідно із ст.19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Дисциплінарний статут) відповідно до статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (частина 1 статті 15 Дисциплінарного статуту).

Аналіз змісту положень Дисциплінарного статуту вказує на те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законних і підзаконних актів із питань службової діяльності, бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Порядок №893) відповідно до пункту 1 Розділу ІІ якого службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Системний аналіз наведених законодавчих норм дозволяє суду апеляційної інстанції дійти висновку, що метою проведення службового розслідування є установлення фактичних даних вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, зокрема з`ясування обставин, причин та умов, що його зумовили, а також ступінь вини поліцейського, за наслідками чого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі. При цьому, обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

В ході проведення службового розслідування встановлено, що 29.11.2023 добового наряду поліції Мукачівського РУП ГУНП в складі: інспекторів сектору протидії домашньому насильству відділу превенції Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_1 та капітана поліції ОСОБА_3 , працівниками УГІ ГУНП у ОСОБА_1 виявлено зовнішні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння очей, нечітка мова), у зв`язку з цим даному поліцейському було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці перевірки (поблизу ЗОШ І-ІІІ № 7, розташованої за адресою: Закарпатська область, м. Мукачево, вул. Тімірязєва) за допомогою приладу алкотестер Драгер, на що останній погодився.

За результатами даного огляду ОСОБА_1 перебував в нетверезому стані (0.66 % проміле). Вказаний факт був задокументований шляхом відеофіксації на нагрудний відеореєстратор (боді камеру), а також було складено акт огляду на предмет перебування в стані сп`яніння від 29.11.2023 № 23311/106/2-2023.

Окрім цього, факт відмови від проходження медичного освідування зафіксовано на портативний нагрудний відеореєстратор (боді-камери) працівників УГІ ГУНП у Закарпатській області. Відеозапис огляду позивача на стан алкогольного сп`яніння знаходиться у матеріалах справи на DVD-R диску (а.с. 131, т.1).

Крім того, вказане також підтверджується поясненнями старшого інспектор-чергового чергової частини сектору моніторингу Мукачівського РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_4 , що 29.11.2023 у його присутності та ОСОБА_5 , працівники УГІ ГУНП у приміщенні Мукачівського РУП ГУНП пропонували ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння в медичному закладі, однак останній відмовився, що зафіксовано актом Про перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння.

Опитана з даного приводу помічник чергового чергової частини сектору моніторингу Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області старший сержант поліції ОСОБА_5 надала аналогічне до ОСОБА_4 пояснення.

З пояснень напарника позивача ОСОБА_3 , додатково підтверджено, що у ході здійснення перевірки, працівниками УГІ ГУНП було виявлено зовнішні ознаки алкогольного сп`яніння у ОСОБА_1 , у зв`язку з цим, їм було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою приладу Драгер. За результатами даного огляду ОСОБА_3 перебував в тверезому стані з результатом - 0.00 % проміле, а ОСОБА_1 - 0.66 % проміле (проходив 2 рази), що свідчило про його перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння. В подальшому, працівники УГІ ГУНП його та ОСОБА_1 запросили до Мукачівського РУП ГУНП.

Під час судового розгляду було встановлено, що фіксування здійснено було на мобільний телефон, а не на боді камеру, а зазначення такої у відзиві є помилковим, оскільки боді - камера була відсутня.

Також суд аналізуючи матеріали справи в сукупності, не може спростувати факт наявності у особи стану алкогольного сп`яніння на момент перевірки посилаючись на процесуальні неточності чи окремо пройдений згодом тест за допомогою приладу Драгер в м. Берегово за направленням сімейного лікаря.

Суд звертає увагу, що чинним законодавством не визначено характеру та обсягу доказів, якими може підтверджуватися факт перебування особи на службі (на роботі) в стані алкогольного сп`яніння, а тому під час підтвердження або спростування таких обставин необхідно застосовувати загальні положення КАС України, що регулюють порядок надання доказів і розкривають поняття їхньої належності, достатності, допустимості.

Нетверезий стан працівника або особи, яка проходить публічну службу, може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

Аналогічний висновок був зазначений у постановах Верховного Суду від 04 жовтня 2018 року в справі №806/2272/16, від 07 листопада 2019 року в справі №826/1610/18.

З матеріалів справи вбачається, що перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння зафіксовано за допомогою приладу Drager Alcotest P/N 8322620 ARMK-0269, та встановлено результат освідчення 0,66 проміле, тест - №866 від 29.11.2023 року. (а.с. 92, т.1)

Порушення самої процедури освідчення судом не встановлено.

Надаючи правову оцінку аргументам сторін, аналізу висновку службового розслідування та оспорюваним наказам, суд приходить до переконання, що в межах проведеного службового розслідування встановлені фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, тому висновки службового розслідування відповідають вимогам щодо обґрунтованості, такі містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватися при прийнятті вмотивованого рішення.

В діях позивача зафіксовано склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення відповідач обрав з врахуванням обставин у справі, що не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

До того ж, слід врахувати, що такі дії відбувалися під час дії правового режиму воєнного стану на території України.

Отже, з огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд прийшов до висновку про те, що відповідачем вірно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Аналогічний випадок був досліджений Восьмим апеляційним адміністративним судом при розгляді справи №260/5674/22 та результат відображений у Постанові від 16 квітня 2024 року по даній справі .

Згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У відповідності до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що відповідач під час проведення службового розслідування діяв в межах нормативно правових норм, факт перебування в стані алкогольного сп`яніння доведений, а тому у задоволенні позову слід відмовити повністю.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П.Микуляк