Справа № 440/17191/23
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2024-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Кукоба О.О.

25 жовтня 2024 р. Справа № 440/17191/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Курило Л.В. , Бегунца А.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2024 року по справі за адміністративним позовом публічного акціонерного товариства «ТРАНСНАЦІОНАЛЬНА ФІНАНСОВО-ПРОМИСЛОВА НАФТОВА КОМПАНІЯ «УКРТАТНАФТА» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

17.11.2023 позивач публічне акціонерне товариство «ТРАНСНАЦІОНАЛЬНА ФІНАНСОВО-ПРОМИСЛОВА НАФТОВА КОМПАНІЯ «УКРТАТНАФТА» (далі ПАТ «УКРТАТНАФТА», підприємство) звернулось до суду з позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (надалі - ЦМУ ДПС по роботі з ВПП, контролюючий орган), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 28.08.2023 № 1847/Ж10/31-00-04-01-01-31 про застосування штрафних (фінансових) санкцій у розмірі 340.00 грн.

Позов мотивував тим, що спірним податковим повідомленням-рішенням до позивача застосований штраф за несвоєчасне подання податкової декларації з акцизного податку за квітень 2023. Однак контролюючий орган не врахував наявність обставин, що звільняють платника податків від фінансової відповідальності, а саме - дія обставин непереборної сили (форс-мажор), що підтверджено сертифікатом Полтавської торгово-промислової палати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили).

Зазначає, що сертифікатом Полтавської торгово-промислової палати № 5301-23-2600 від 31.05.2023 засвідчено для ПАТ «УКРТАТНАФТА» форс-мажорні обставини щодо виконання податкового обов`язку (зобов`язання) відносно: 15) складання та подання декларацій з акцизного податку (місячна звітність) відповідно до п. 223.1 ст. 223, пп. 49.18.1 п. 49.18 ст.49, абз. 1 п. 49.4 ст. 49 Податкового кодексу України (далі ПК України) (…за квітень 2023 до 20.05.2023).

В сертифікаті зазначено, що період дії форс-мажорних обставин визначений з 25.10.2022. Станом на 31.05.2023 форс - мажорні обставини тривали.

Таким чином, в силу п. 112.8. ст. 112 ПК України підтвердження для ПАТ «УКРТАТНАФТА» обставин непереборної сили є підставою для звільнення від фінансової відповідальності.

Заперечуючи вимоги адміністративного позову, відповідач зазначає, що вчинення платником податків порушення вимог податкового законодавства підтверджено матеріалами камеральної перевірки. Звертав увагу на те, що рішенням ЦМУ ДПС по роботі з ВПП від 28.10.2022 № 788/Ж10/31-00-04-01-01-01 підтверджено неможливість своєчасного виконання ПАТ «УКРТАТНАФТА» свого податкового обов`язку в частині подання податкової та фінансової звітності, передбаченої статтею 46 ПК України. Проте позивач листом від 23.03.20253 № 1/12 повідомив контролюючий орган про відновлення можливості виконання своїх податкових обов`язків. Отож відповідач вважав, що застосування штрафу за несвоєчасне подання податкової декларації з акцизного податку за квітень 2023 (граничний строк - 30.05.2023, фактично подано - 13.06.2023) є правомірним.

Також відповідач зазначив, що в Сертифікаті № 5301-23-2600 визначено, в тому числі, обов`язок ПАТ «УКРТАТНАФТА» в строк до 20.05.2023 скласти та подати декларації з акцизного податку за квітень 2023 відповідно до пп. 49.18.1 п. 49.18 ст. 49, аб. 2 п. 49.4 ст. 49 ПК України.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 15.02.2024 задоволено адміністративний позов ПАТ «УКРТАТНАФТА».

Судовим рішенням визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - ЦМУ ДПС по роботі з ВПП, контролюючий орган) від 28.08.2023 № 1847/Ж10/31-00-04-01-01-31.

За рахунок бюджетних асигнувань ЦМУ ДПС по роботі з ВПП на користь ПАТ «УКРТАТНАФТА» стягнуто судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 147.20 грн.

Судове рішення мотивоване тим, що наявність форс-мажорних обставин та сертифіката Полтавської торгово-промислової палати про підтвердження таких обставин свідчить про наявність підстав для звільнення ПАТ «УКРТАТНАФТА» від фінансової відповідальності за несвоєчасне подання декларації з акцизного податку за квітень 2023.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі ЦМУ ДПС по роботі з ВПП, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог ПАТ «УКРТАТНАФТА» відмовити в повному обсязі.

Зауважив, що наявність сертифікату Торгово-промислової палати у спірних відносинах не може бути єдиною і беззаперечною обставиною для звільнення платника податків від відповідальності, а має оцінюватися у сукупності з іншими обставинами, які підтверджують або спростовують позицію контролюючого органу про фактичну можливість позивача виконати свій податковий обов`язок вчасно.

Аргументи, наведені контролюючим органом в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у відзиві на позов.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач ПАТ «УКРТАТНАФТА», просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, обґрунтовуючи таке прохання доводами, які по сутті аналогічні підставам звернення до суду, викладеними у позовній заяві.

Вказує, що відповідачем в апеляційній скарзі не наведено конкретних випадків порушення судом першої інстанції норм матеріального та/або процесуального права.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

За приписами ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів і вимог апеляційної скарги та, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення на підставі ст. 317 КАС України слід скасувати, прийнявши нове судове рішення про відмову в задоволенні позову з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що ЦМУ ДПС по роботі з ВПП на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 ст. 20 розділу І та підпункту 75.1.1 пункту 75.1 ст. 75 ПК України, у порядку визначеному ст. 76 розділу ІІ ПК України проведено камеральну перевірку ПАТ «УКРТАТНАФТА» щодо порушення правил (термінів) подання податкової звітності з акцизного податку на пальне за квітень 2023.

За результатами перевірки складено акт від 13.07.2023 № 1517/Ж5/31-00-04-01-01-26/00152307 (а.с. 60-62).

В акті перевірки зазначено, що ПАТ «УКРТАТНАФТА» порушило вимоги пункту 69.1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України в частині несвоєчасного подання податкової декларації акцизного податку за квітень 2023 (реєстраційний номер від 13.06.2023), кількість днів затримки - 14 календарних днів.

31.07.2023 ПАТ «УКРТАТНАФТА» подано до контролюючого органу заперечення на акт перевірки № 1517/Ж5/31-00-04-01-01-26/00152307 (а.с. 68-71).

Листом ЦМУ ДПС по роботі з ВПП від 21.08.2023 № 661/Ж12/31-00-04-01-33 висновки акту перевірки від 13.07.2023 № 1517/Ж5/31-00-04-01-01-26/00152307 залишено без змін (а.с. 17-19).

На підставі зазначеного акту перевірки за встановлене порушення, несвоєчасність подання податкової декларації акцизного податку за квітень 2023 на підставі п. 54.3 ст. 54 і п. 120.1 ст. 120 ПК України податковим органом винесено податкове повідомлення - рішення форми «ПС» від 28.08.2023 № 1847/Ж10/31-00-04-01-01-31 та застосовано штрафну санкцію в розмірі 340.00 грн (а.с. 64-65).

Не погодившись із вказаним податковим повідомленням рішенням ПАТ «УКРТАТНАФТА» подано до ДПС України скаргу № 14/02-1402 від 11.09.2022 (а.с. 22-23).

За результатами розгляду скарги підприємства рішенням ДПС України від 10.11.2023 № 33801/6/99-00-06-03-02-06 залишено скаргу без задоволення, а податкове повідомлення - рішення без змін (а.с. 24-25).

Не погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За змістом пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

А відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

У силу підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків (пункт 49.1 статті 49 ПК України).

За змістом підпункту 212.1.11 пункту 212.1 статті 212 ПК України платником акцизного податку є особа - суб`єкт господарювання роздрібної торгівлі, яка здійснює реалізацію підакцизних товарів (крім тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну, рідин, що використовуються в електронних сигаретах).

Відповідно до пункту 223.1 статті 223 ПК України базовий податковий період для сплати податку відповідає календарному місяцю.

Згідно з пунктом 223.2 цієї статті 223 ПК України платники податку, визначені пунктом 212.1 статті 212 цього Кодексу (крім імпортерів підакцизних товарів, зазначених у підпунктах 215.3.4, 215.3.5, 215.3.5-1, 215.3.5-2, 215.3.6, 215.3.7, 215.3.8 пункту 215.3 статті 215 цього Кодексу), подають щомісяця не пізніше 20 числа наступного звітного (податкового) періоду контролюючому органу за місцем реєстрації декларацію з акцизного податку за формою, затвердженою у порядку, встановленому статтею 46 цього Кодексу.

У силу пункту 120.1 статті 120 ПК України неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, платежі, контроль за сплатою яких покладено на контролюючі органи, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 340 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

18.03.2020 набрав чинності Закон України від 17.03.2020 № 533-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 533-IX).

У зв`язку з набранням чинності Закону № 533-ІХ (з урахуванням змін, внесених Законом України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» та Законом України від 13.05.2020 № 591-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)») підрозділ 10 розділу XX ПК України був доповнений пунктом 52-1 такого змісту:

«За порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: - обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; - цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; - обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; - здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; - здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; - порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню».

Таким чином, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків подання податкової звітності на прибуток підприємства у період з 01.03.2020 і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Кабінет Міністрів України установив карантин на підставі постанови від 11.03.2020 № 211 з 12.03.2020. Постановою від 27.06.2023 № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Кабінет Міністрів України скасував 30.06.2023 з 24 години 00 хвилин на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Отже, законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі і за порушення граничних термінів подання податкової звітності на прибуток у відповідний період.

Разом з цим, до завершення карантину Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введений воєнний стан, який на підставі Указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

03.03.2022 прийнято Закон України «Про внесення змін до ПК України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» № 2118-IX, який набрав чинності 07.03.2022, яким підрозд. 10 розд. XX Перехідних положень ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Разом з цим, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022 № 2260-ІХ (далі Закон № 2260-ІХ), який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до пп. 69 підрозд. 10 розд. ХХ Перехідних положень ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Відповідно до пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу Перехідних положень ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022, подання податкової звітності до 20.07.2022 та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31.07.2022.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику».

Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку.

Закон № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Отже, з 27.05.2022 припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 26.06.2024 у справі № 580/10149/23, від 21.08.2024 у справі № 440/8796/23, від 09.09.2024 у справі № 520/14286/23, від 24.09.2024 у справах № 520/24541/23 та № 500/261/24.

Тобто, з набранням чинності Закону України від 12.05.2022 № 2260-ІХ, врегульовано питання граничного строку подання податкової звітності, зокрема, і граничний термін подання якої припадав на період починаючи з 24.02.2022, а також звільнення від відповідальності за несвоєчасну подачу такої звітності, за умов, визначених цією статтею.

За нормами Закону від 12.05.2022 № 2260-ІХ платники податків зобов`язані забезпечити подання такої звітності до контролюючого органу не пізніше 20.07.2022, однак саме тої звітності, про яку мова йде у п. 69.1 ПК України.

Враховуючи викладене вище платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне подання податкової звітності (податкова декларація з податку на прибуток) в період дії мораторію, запровадженого п. 52-1 підрозд. 10 розд. XX Перехідних положень ПК України, а саме з 01.03.2020 по 26.05.2022.

Колегія суддів зазначає, що підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України визначено, зокрема, що порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

З метою тимчасового, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, підтвердження платниками податків можливості чи неможливості своєчасного виконання податкового обов`язку щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 глави 2 розділу II Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, Наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225 затверджений Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПК України, та переліків документів на підтвердження (далі - Порядок № 225).

Цим Порядком визначено, зокрема, підстави неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) та правила надання заяви та документів, що доводять неможливість виконання податкових обов`язків тощо.

Згідно Порядку № 225 керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку на підставі відповідної заяви платника податків.

Позивач впродовж розгляду справи не доводив наявність обставин звернення товариства до податкового органу з відповідною заявою на виконання положень Порядку № 225, будь-яких доказів на підтвердження існування таких обставин не надавав, підставами позову не визначав.

Колегія суддів виходить з того, що дійсно, відповідно до п.п. 112.8.9. п.112.8 ст. 112 ПК України до обставин, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є, зокрема, вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).

Так, судовим розглядом встановлено, що рішенням щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку від 28.10.2022 № 788/Ж10/31-00-04-01-01-01 ЦМУ ДПС по роботі з ВПП визначена неможливість ПАТ «УКРТАТНАФТА» своєчасного виконання податкового обов`язку в частині подання податкової та фінансової звітності (а.с. 26).

Разом з тим, ПАТ «УКРТАТНАФТА» листом від 23.03.2023 № 1/12 повідомило про відновлення виконання своїх податкових обов`язків (а.с. 8 зворотній бік).

Згідно абз. 12 п.п.3 п. 69.1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України платники податків, у тому числі щодо своєї філії або акцизного складу, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними податкових обов`язків щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі акцизних накладних, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, подання звітності, сплати податків і зборів протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Таким чином, публічне акціонерне товариство ПАТ «УКРТАТНАФТА» було звільнено від відповідальності за несвоєчасне виконання обов`язків зазначених у рішенні від 28.10.2022 № 788/Ж10/31-00-04-01-01-01 до 30.05.2023 включно (60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення виконання податкових обов`язків).

Однак, ПАТ «УКРТАТНАФТА» декларацію з акцизного податку за квітень 2023 подало 13.06.2023, тобто з пропущенням граничного строку.

Таким чином, позивачем було пропущено строки виконання свого податкового обов`язку, з заявою про відсутність можливості виконання платником податків податкового обов`язку позивач, повторно, не звернувся, а відтак оскаржуване рішення відповідача є обґрунтованим.

Стосовно доводів позивача та суду першої інстанції щодо існування обставин непереборної сили, що відповідно до п.п. 112.8.9 п. 112.8 ст. 112 ПК України звільняє від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а саме наявність форс-мажорних обставин, які підтверджуються сертифікатом Полтавської торгово-промислової палати № 5301-23-2600 від 31.05.2023, колегія суддів зазначає наступне.

Усталеною є практика Верховного Суду, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку (зокрема, але не виключно постанови Верховного Суду від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18, від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21, від 18.01.2024 у справі № 914/2994/22).

Верховний Суд також неодноразово вказував (постанови від 05.12.2023 у справі № 917/1593/22, від 18.01.2024 у справі № 914/2994/22, від 19.08.2022 у справі № 908/2287/17 тощо), що підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП. Водночас, сертифікат Торгово-промислової палати України не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставина форс-мажору має оцінюватись судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.

Аналогічні за змістом висновки висловлювались Верховним Судом і в постановах від 21.09.2022 у справі № 911/589/21, від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18.

У постановах від 05.10.2023 у справі № 520/14773/21, від 19.08.2022 у справі № 818/2429/18, від 17.06.2020 у справі № 812/677/17, від 03.09.2019 у справі № 805/1087/16 Верховний Суд зазначив, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами ТПП України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.

У постанові Верховного суду від 16.09.2024 у справі № 520/6236/23 суд зазначив, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має доводитись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і інших належних доказів, що можуть це підтвердити.

Як вже було зазначено вище, з заявою відповідно до Порядку № 225 позивач, повторно, не звертався, а отже, твердження позивача про наявність підстав для звільнення від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень з огляду на сертифікат Полтавської торгово-промислової палати № 5301-23-2600 є такими, що не звільняють ПАТ «УКРТАТНАФТА» від вказаного податкового обов`язку.

При цьому, колегія суддів зазначає, що в Сертифікаті від 31.05.2023 № 5301-23-2600 про форс мажорні обставини (обставини непереборної сили) визначено, в тому числі, обов`язок ПАТ «УКРТАТНАФТА» скласти та подати декларації з акцизного податку за квітень 2023 в строк до 20.05.2023 (а.с. 10-12).

В наданих позивачем до суду апеляційної інстанції Сертифікатах від 31.06.2023 № 5301-23-3061, від 30.07.2023 № 5301-23-3454, від 29.09.2023 № 5301-23-4020, від 31.08.2023 № 5301-23-3785 встановлено обов`язок складання та подання податкових декларацій з акцизного податку (місячна звітність в період з червня 2022 до березня 2023 (а.с. 224-247).

Інформації щодо термінів на складання та подання декларації з акцизного податку за квітень 2023 дані сертифікати не містять.

При цьому, колегія суддів зазначає, що позивачем не обґрунтовано, яким чином встановлені в Сертифікатах від 31.06.2023 № 5301-23-3061, від 30.07.2023 № 5301-23-3454, від 29.09.2023 № 5301-23-4020, від 31.08.2023 № 5301-23-3785 обставини вплинули на неможливість подання декларації з акцизного податку за квітень 2023 в строк (30.05.2023).

Як вже було зазначено вище, декларацію з акцизного податку за квітень 2023 підприємством подано - 13.06.2023.

Щодо посилань позивача та суду першої інстанції на листи ЦМУ ДПС по роботі з ВПП від 04.09.2023 №№ 720/Ж12/31-00-04-01-01-33, 721/Ж12/31-00-04-01-01-33, від 25.09.2023 № 800/Ж12/31-00-04-01-01-33, від 13.10.2023 № 844/Ж12/31-00-04-01-01-33 (а.с. 76-83), колегія суддів зазначає наступне.

Листи податкового органу за результатами розгляду заперечень ПАТ «УКРТАТНАФТА» на інші акти камеральних перевірок щодо своєчасності подання позивачем податкової звітності з ПДВ та податку на прибуток жодним чином не свідчать про наявність форс-мажорних обставин.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає правомірним застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій відповідно до п. 120.1 ст. 120 ПК України, з огляду на що оскаржуване податкове повідомлення - рішення ЦМУ ДПС по роботі з ВПП від 28.08.2023 № 1847/Ж10/31-00-04-01-01-31 є обґрунтованим та скасуванню не підлягає.

Вищенаведене суд першої інстанції не врахував, у зв`язку з чим дійшов помилкового висновку про задоволення позовних вимог.

Інші доводи та заперечення сторін на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України).

Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового судового рішення у відповідній частині або зміні рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України).

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 310, 311, 313, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2024 року скасувати та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволенні вимог адміністративного позову публічного акціонерного товариства «ТРАНСНАЦІОНАЛЬНА ФІНАНСОВО-ПРОМИСЛОВА НАФТОВА КОМПАНІЯ «УКРТАТНАФТА».

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді Л.В. Курило А.О. Бегунц