Справа № 120/14206/24
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2024-10-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

28 жовтня 2024 р. Справа № 120/14206/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши в м. Вінниці матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

22.10.2024 через підсистему "Електронний суд" до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 .

У заяві зазначено, що відповідачем є " ОСОБА_2 , заступник начальника відділу".

Водночас у прохальній частині позивач просить суд скасувати постанови начальника відділу Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Лопатинської Н.М. від 16.10.2024 № 76304755 про арешт коштів боржника та від 16.10.2024 № 76304755 про відкриття виконавчого провадження.

Ознайомившись з вищевказаною позовною заявою та доданими до неї матеріалами, суд доходить висновку, що таку заяву належить залишити без руху.

Частиною першою статті 171 КАС України передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас положення статей 160, 161 КАС України поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недодержання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Щодо сплати судового збору.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі Закон № 3674-VI).

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для фізичної особи становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону № 3674-VI).

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 01.01.2024 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлений на рівні 3028,00 грн.

Отже, ставка судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру дорівнює 1211,20 грн за кожну немайнову вимогу.

Позивач фактично заявив дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме про скасування двох окремих рішень суб`єкта владних повноважень: постанови від 16.10.2024 № 76304755 про арешт коштів боржника у виконавчому провадедженні та постанови від 16.10.2024 № 76304755 про відкриття виконавчого провадження.

Відтак розмір судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до адміністративного суду з такою позовною вимогою становить 2422,40 грн.

До позовної заяви не додано документа про сплату судового збору у вищезазначеному розмірі.

Разом з тим у тесті позовної заяви позивач просить суд відстрочити сплату судового збору, посилаючись на відсутність у нього необхідних для сплати судового збору коштів.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з таких мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір").

Отже, в силу приписів закону суд може відстрочити сплату судового збору позивачем за його клопотанням і однією з підстав для цього є майновий стан особи.

Водночас визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

При цьому звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати належить дискреційних повноважень суду.

З наведеного висновується, що підставою для відстрочення заявника сплатити судовий збір може бути незадовільний майновий стан і обґрунтування цих обставин, що свідчать про неможливість слати судового збору, покладається саме на сторону, яка звертається з відповідним клопотанням до суду. Тобто саме заявник має переконливо довести наявність зазначених обставин та надати суду належні документи на підтвердження факту об`єктивної відсутності можливості сплатити судовий збір через свій складний майновий стан.

Відповідно до зазначених положень п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", для оцінки майнового стану сторони в цілях вирішення питання про відстрочення сплати судового збору має враховуватися річний дохід позивача-фізичної особи за попередній календарний рік.

Однак жодних доказів, які підтверджували б рівень доходу позивача для відстрочення сплати судового збору до позовної заяви не додано.

Позивач зазначає, що він не має змоги сплатити судовий збір, оскільки державним виконавцем накладено арешт на його банківські рахунки.

Утім, суд зауважує, що наявність арешту на рахунках не обов`язково виключає можливість сплати судового збору. Особа може мати інші джерела доходу (заробітну плату, пенсію, стипендію тощо) або майно, які не підпадають під арешт (або підпають не у повному обсязі), і з якого може бути сплачено передбачений законом судовий збір.

Важливо, щоб особа в принципі не мала доходів або коштів, достатніх для сплати судового збору за подання позовної заяви до суду, і щоб ця обставина була доведена належними й допустими доказами.

Натомість позивач будь-яких переконливих документів, які б підтверджували викладені у клопотанні обставини про відсутність доходу заявника та, відповідно, неможливість у зв`язку з цим сплатити судовий збір за подання адміністративного позову (довідка податкового органу про доходи, наявність у позивача статусу малозабезпеченої особи, відсутність задовільних умов проживання, тимчасова непрацездатність, наявність потреби у лікуванні тощо) до позовної заяви не додано.

Більше того, стверджуючи про те, що банківські рахунки є арештованими, позивач не надає суду жодних доказів на підтвердження цієї обставини, а також не пояснює, які саме рахунки арештовано, які саме кошти зберігаються на цих рахунках і чому арешт саме цих рахунків позбавляє позивача здійснити сплату судового збору.

З огляду на викладене суд доходить висновку про відсутність достатніх правових та фактичних підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відтак позивачу необхідно:

1) додатково обґрунтувати клопотання та надати суду належні й допустимі докази на підтвердження свого майнового стану та неможливості сплати судового збору за подання позову, або ж:

2) надати суду документ про сплату судового збору в розмірі 2422,40 грн за наступними реквізитами:

одержувач: ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101,

,

банк: Казначейство України (ЕАП),

рахунок: UA4002856,

призначення платежу: *;101;(код ЄДРПОУ для юридичних осіб, РНОКПП або серія та номер паспорта громадянина України для фізичних осіб); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд.

Щодо належного відповідача.

Відповідно до ст. 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Частиною третьою вказаної статті передбачено, що відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця ? приватний виконавець.

Тобто, у спірних правовідносинах державний виконавець чи інша посадова особа органу державної виконавчої служби діє не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені відповідного відділу виконавчої служби.

Отже, зазначені особи не можуть виступати відповідачем у таких справах, оскільки в силу приписів закону належним відповідачем має бути саме відповідний орган.

Разом з тим у позовній заяві відповідачем зазначено ОСОБА_2 , як заступника начальника відділу Козятинського відділу державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відтак, з урахуванням вищевикладеного, позивачу необхідно уточнити суб`єктний склад учасників справи за цим позовом.

Висновки суду. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків позовної заяви, про які зазначено в цій ухвалі.

Керуючись ст.ст. 94, 160, 161, 169, 171, 256, 293, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити без задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

2. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанов.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 5 (п`яти) днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович