Справа № 160/22998/23
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2024-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 жовтня 2024 року м. Дніпросправа № 160/22998/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року (суддя Сидоренко Д.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому з урахуванням уточнення просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ №578-о/с від 21.08.2023 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області "Про звільнення з посади";

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору інформаційної підтримки ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 22.08.2023 по день ухвалення судового рішення;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середнього заробітку за один місяць.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року в задоволені позовних вимог відмовлено.

Позивач, не погодившись рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог скарги зазначено, що суд приймаючи рішення виходив з того, що у позивача відсутні обставини оскарження застосованого до неї дисциплінарного стягнення на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1368к від 24.07.2023 (по результатам службового розслідування) в порядку подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення або шляхом звернення до суду в установленому порядку та його скасування, внаслідок чого відсутні обставини протиправності наказу від 21.08.2023 року №578 о/с про реалізацію дисциплінарного стягнення.

При винесенні рішення судом не було враховано постанову Верховного Суду від 07 листопада 2019 року у справі №826/1610/18, в якому надана правова характеристика висновку службового розслідування та зазначено, що сам по собі висновок службового розслідування - документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції. Отже, висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення. Судове рішення не містить посилань на висновки Верховного Суду.

Верховний Суд в своїй постанові від 18 квітня 2022 року у справі № 540/186/20 зауважив, що суди при розгляді справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, незалежно від підстав та мотивів позову, повинні перевірити рішення суб`єктів владних повноважень на відповідність вимог частини другої статті 2 КАС України.

Так, правовими підставами для звільнення позивача з посади стали висновки службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що виразилось у невжитті вичерпних заходів щодо забезпечення дотримання підлеглим поліцейським службової дисципліни під час роботи з ІКС «ІПНП України», а також у неналежному контролі щодо дотримання внутрішнього розпорядку і режиму роботи працівниками сектору інформаційної підтримки Дніпровського районного управління поліції ГУНП де вказано про порушення ОСОБА_1 відомчих нормативних актів та статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1-6,13 частини третьої етапі 1 Дисциплінарного статуту.

Скаржник зазначає, що її не було ознайомлено з матеріалами службового розслідування, у зв`язку з чим була позбавлена можливості в установленому порядку дізнатися та отримати примірник результатів службового розслідування для ознайомлення.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просить залишити її без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

В обґрунтування зазначено, зокрема, що судом першої інстанції вірно зазначено, що відсутні обставини оскарження позивачем застосованого до позивача дисциплінарного стягнення на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1368к від 24.07.2023 в порядку подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення або шляхом звернення до суду в установленому порядку та його скасування, внаслідок чого відсутні обставини протиправності наказу від 21.08.2023 №578 о/с про реалізацію дисциплінарного стягнення.

Службове розслідування було призначено за повідомленням іншого поліцейського, про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку поліцейськими ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які є підлеглими ОСОБА_1 ..

Наказом ГУНП від 21.08.2023 № 578 о/с реалізовано наказ ГУНП від 16.08.2023 № 1368 к, таким чином до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади начальника сектору інформаційної підтримки Дніпровського районного управління поліції ГУНП.

Зі змістом наказу ГУНП від 21.08.2023 578 о/с ОСОБА_1 ознайомлена під підпис 21.08.2023.

Відповідно до вимог статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву колегія суддів дійшла таких висновків.

21.06.2023 працівниками Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР, розташованого в місті Полтава, та Харківського управління ДВБ НП України, в рамках кримінального провадження №000502 розпочатого 26.12.2022 за ч.3 ст.368 КК України (прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особовою), проведено обшуки в службових кабінетах окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП, а саме: інспектора сектору інформаційної Дніпровського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_2, інспектора сектору інформаційної підтримки Дніпровського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_3, старшого інспектора сектору інформаційної підтримки Дніпровського районного управління поліції ГУНП капітана поліції ОСОБА_4 та оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , які можуть бути причетні до здійснення з корисливих мотивів не санкціонованого копіювання, обробки то передачі інформації про персональні дані цивільних осіб стосовно притягнення останніх до кримінальної або адміністративної відповідальності з Інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України».

Згідно наказу №1357 від 23.06.2023 року «Про організацію проведення службового розслідування», з метою повної та всебічної перевірки службової діяльності останніх, у т.ч. встановлення можливих порушень службової дисципліни, що призвели до вищевказаної події, відповідно до вимог ст.26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337 та статті 70 Закону України "Про Національну поліцію" наказано призначити службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до проведення 21.06.2023 обшуків в службових кабінетах Дніпровського РУП ГУНП та ВП №5 Дніпровського РУП ГУНП.

Наказом від 07.07.2023 року №1465 Про внесення змін та продовження строку проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 23.06.2023 №1357, зокрема наказано продовжити строк проведення службового розслідування до 22.07.2023 року.

Згідно висновку службового розслідування від 21.07.2023 року, за фактами порушення службової дисципліни Дніпровського РУП ГУНП, вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження та в діях підполковника поліції ОСОБА_1 , майора поліції ОСОБА_6 , капітана поліції ОСОБА_7 , капітана поліції ОСОБА_4 капітана поліції ОСОБА_3 капітана поліції ОСОБА_2 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , дисциплінарні проступки вважати встановленими.

Також у висновку зазначено, що зокрема наступне:

"21.06.2023 року до Головного управління надійшла інформація про те, що цієї ж доби працівниками Другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР, розташованого в місті Полтава та Харківського управління ДВБ НП України в рамках кримінального провадження № 0000502, розпочатого 26.12.2022 за ч. 3 ст. 368 КК України (прийняття пропозиції обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особою) проведено обшуки в службових кабінетах окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП, а саме: старшого інспектора сектору інформаційної підтримки Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_4., інспектора сектору інформаційної підтримки Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_2., інспектора сектору інформаційної підтримки Дніпровського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_3. та оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 .

Як встановлено зі змісту ухвали Ленінського районного суду м. Харкова від 15.06.2023 (справа М 642/1725/23, провадження № 1-кс/642/1803/23), 13.03.2023 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , використовуючи обліковий запис в месенджері «Telegram», нік «ІНФОРМАЦІЯ_7», telegram ID «ІНФОРМАЦІЯ_8, запропонував ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за грошові кошти в розмірі 6000 гривень, отримати інформацію про особу (з обмеженим доступом - персональні даній особи), яка зберігається в Інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІКС «ІПНП України»). Використовуючи месенджер «Telegram», ОСОБА_8 надіслав ОСОБА_9 повідомлення, у якому зазначив номер банківської картки « НОМЕР_1 », після чого повідомив останньому про необхідність здійснити, переказ на вказану банківську картку раніше озвучену суму грошових коштів в розмірі 6000 гривень. За вказані грошові кошти ОСОБА_8 пообіцяв ОСОБА_9 , використовуючи наявні у нього зв`язки серед працівників правоохоронних органів, надати з закритої бази ІКС «ІПНП України» запитувану ним інформацію про особу. В подальшому в ході досудового розслідування встановлено, що 13.03.2023 ОСОБА_9 на зазначену ОСОБА_8 банківську картку « НОМЕР_1 » здійснив переказ грошових коштів в розмірі 6000 гривень за надання інформації стосовно « ОСОБА_10 . ІНФОРМАЦІЯ_3 ». На виконання домовленості, того ж дня ОСОБА_8 , діючи спільно, за попередньою змовою групою осіб, з капітаном поліції ОСОБА_3 , використовуючи наданий останній для виконання службових обов`язків доступ до ІКС «ІПНП України», отримали з відповідної інформаційної системи відомості стосовно « ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ». 13.03.2023 ОСОБА_8 , отримавши від капітана поліції ОСОБА_11 інформацію щодо « ОСОБА_12 », передав її ОСОБА_9 Оперативними заходами було встановлено, що перевірку інформації з ІКС «ІПНП України» стосовно « ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 » 13.03.2023 о 17 год. 48 хв., використовуючи комп`ютерну техніку (ІР=«101.4.163.242», USR=«DPR 63096»), здійснювала капітан поліції ОСОБА_3 , перебуваючи у приміщенні ВП №5 Дніпровського РУП ГУНП (м. Дніпро, вул. Шевченка, 7). Окрім того, 23.03.2023 ОСОБА_9 , досягнувши попередньої згоди щодо отримання інформації про особу, за раніше оговореним порядком дій, на надану ОСОБА_8 банківську картку « НОМЕР_1 » перевів грошові кошти в розмірі 6000 гривень за надання інформації стосовно « ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ». На виконання домовленості того ж дня ОСОБА_8 , діючи спільно, за попередньою змовою групою осіб, а капітаном поліції ОСОБА_4 , використовуючи наданий останній для виконання службових обов`язків доступ до ІКС «ІПНП України», отримали з відповідної інформаційної системи інформацію стосовно " ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ». 23.03.2023 ОСОБА_8 отримавши від капітана поліції ОСОБА_4 відповідь про відсутність інформації щодо громадянина « ОСОБА_13 », передав її ОСОБА_9 Оперативними заходами було встановлено, що перевірку інформації з ІКС «ІПНП України» стосовно « ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_4 » 23.03.2023 о 14 год. 19 хв., використовуючи комп`ютерну техніку (ІР-« НОМЕР_2 », USR=«ІНФОРМАЦІЯ_9»), здійснювала капітан поліції ОСОБА_4 , перебуваючи у приміщенні ВГІ № 5 Дніпровського РУП ГУНП (м. Дніпро, вул. Шевченка, 7). Того ж дня, пізніше, враховуючи відсутність запитуваної інформації. ОСОБА_8 діючи спільно, за попередньою змовою групою осіб, з капітаном поліції ОСОБА_2 , вирішив перевірити працездатність «ІКС ІПНП України» та використовуючи наданий останній для виконання службових обов`язків доступ до ІКС «ІПНП України», знов запитати інформацію стосовно « ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Оперативними заходами було встановлено, що перевірку інформації з ІКС «ІПНП України» стосовно « ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 » 23.03.2023 о 15 год. 02 хв., використовуючи комп`ютерну техніку (ІР=« ІНФОРМАЦІЯ_10», USR-«ІНФОРМАЦІЯ_11»), здійснювала капітан поліції ОСОБА_2 , перебуваючи у приміщенні ВП №5 Дніпровського РУП ГУНІІ (м. Дніпро, вул. Шевченка, 7). В подальшому, 24.03.2023, враховуючи відсутність запитаної інформації. ОСОБА_8 запропонував ОСОБА_9 за раніше отримані грошові кошти надати інформацію відносно іншої особи. Досягнувши згоди, ОСОБА_8 , діюче за попередньою змовою групою осіб, з капітаном поліції ОСОБА_2 використовуючи наданий останній для виконання службових обов`язків доступ до ІКС «ІПНП України», отримали з відповідної інформаційної системи інформацію стосовно « ОСОБА_15 », ІНФОРМАЦІЯ_5 » 24.03.2023 ОСОБА_8 , отримавши від капітана поліції ОСОБА_2 інформації щодо « ОСОБА_16 », передав її ОСОБА_9 Оперативними заходами було встановлено, що перевірку інформації з ІКС «ІПНП України» стосовно « ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_5 24.03.2023 о 10 год. 39 хв, використовуючи комп`ютерну технік (ІР=« 101.4.163.242», USR=«ІНФОРМАЦІЯ_11»), здійснювала капітан поліції ОСОБА_2 , перебуваючи у приміщенні ВП №5 Дніпровського РУП ГУНП (м. Дніпро, вул. Шевченка, 7). Поряд з цим, зі змісту ухвали Ленінського районного суду м. Харкові від 15.06.2023 (справа № 642/1725/23, провадження № 1-кс/642/1804/23) встановлено що 13.03.2023 ОСОБА_8 , використовуючи обліковий запис і месенджері «Telegram», нік «ІНФОРМАЦІЯ_7», telegram ID «ІНФОРМАЦІЯ_12» запропонував ОСОБА_9 за грошові кошти в розмірі 6000 гривень, отримати інформацію про особу (з обмеженим доступом - персональні данні особи), як; зберігається в ІКС «ІПНП України». Використовуючи месенджер «Telegram» ОСОБА_8 надіслав ОСОБА_9 повідомлення у якому зазначив номер банківської картки № НОМЕР_1 ", після чого повідомив останньому про необхідність здійснити переказ на вказану банківську картку раніше озвученої суми грошових коштів в розмірі 6000 гривень. За вказані грошові кошти ОСОБА_8 пообіцяв ОСОБА_17 , використовуючи наявні у нього зв`язки серед працівників правоохоронних органів, надати з ІКС «ІПНП України» запитувану ним інформацію про особу. В подальшому, в ході досудового розслідування встановлено, що 12.06.2023 ОСОБА_18 на надану ОСОБА_8 банківську картку « НОМЕР_1 » перевів грошові кошти в розмірі 6000 гривень за надання інформації стосовно « ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ». На виконання домовленої згоди, пізніше того ж дня, ОСОБА_8 діючи спільно, за попередньою змовою групою осіб, зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , використовуючи наданий останньому для виконання службових обов`язків доступ до ІКС «ІПНП України», отримали з відповідної інформаційної системи інформацію стосовно « ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ». 13.06.2023 ОСОБА_8 , отримавши від старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 інформацію щодо громадянина « ОСОБА_19 » передав її ОСОБА_9

Оперативними заходами було встановлено, що перевірку інформації з ІКС «ІНШІ України» стосовно « ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_6 » 12.06.2023 о 18 год 10 хв, використовуючи комп`ютерну техніку (ІР=« ІНФОРМАЦІЯ_13», УШ-«ІНФОРМАЦІЯ_14»Г здійснював старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , перебуваючи у приміщенні Дніпровського РУП ГУНП (м. Дніпро, вул. Площа Троїцька, 2-а). За результатами проведених обшуків у службових кабінетах поліцейських Головного управління № 410 та 4І1 ВП № 5 Дніпровського РУП ГУНП було виявлено та вилучено: - копію «Журналу № 1 реєстрацій та обліку статистичних карток підрозділу дізнання » за 2022 рік на 11 арк.; - копію «Журналу № 1 реєстрацій та обліку статистичних карток підрозділу дізнання » ВП №5 ДРУП ГУНП на 32 арк.; - копію «Журналу обліку запитів та обробки інформації АРМ «Рубін»» на 13 арк.; - супровідний лист № 43.5/1005 від 17.02.2021 та список користувачів «ІПНП» ВП № 5 ДРУП на 2 арк.; - рапорт № 43.5/8911 від 10.11.2022 на 1 арк.; - рапорт № 43.5/9510 від 08.12.2022 на 1 арк.; - доручення від 18.03.2021, № 43/2291 на 2 арк.; - доручення від 11.02.2022 № 43/945 на 2 арк.; - доручення від 07.02.2020 №45/633 «Про ознайомлення поліцейських з методичними рекомендаціями» на 2 арк. Також, за вказаним кримінальним провадженням проводився обшук у службовому кабінеті відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , в ході якого нічого не вилучалось. 29.06.2023 за вих. № 3713/103/05-2023 до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, а також 14.07.2023 за вих.№4018/103/05-2023 до Харківської обласної прокуратури надіслано листи, з метою отримання матеріалів, які можуть вплинути на проведення службового розслідування. 19.04.2023 за вх. № 1414 до управління головної інспекції ГУНЕ надійшов лист з ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, в якому повідомлялось про те, що копії ухвал на проведення обшуку були надані посадовим особам Дніпровського РУП ГУНП, а також долучено до вказаної відповіді витяг з ЄРДР № 0000502. Іншої інформації щодо причетності вказаних поліцейських до здійснення з корисливих мотивів не санкціонованого копіювання, обробки та передачі інформації про персональні дані цивільних осіб стосовно притягнення останніх до кримінальної або адміністративної відповідальності з ІКС «ІПНГІ України» не находило.

Капітан поліції ОСОБА_3 зазначила, що ні ОСОБА_8 , ні ОСОБА_9 вона особисто не знає, а перевірку інформації за обліками ІКС «ІНШІ України» стосовно « ОСОБА_12 » вона не здійснювала, а також зазначила, що 13.03.2023 о 13 год. 00 хв. покинула місце несення служби та поїхала до перукаря, попередньо узгодивши залишення місця несення служби з начальником сектору інформаційної підтримки Дніпровського РУП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1 .

Також, підполковник поліції ОСОБА_1 та майор поліції ОСОБА_6 повідомили, що їм було не відомо про порушення службової дисципліни капітаном поліції ОСОБА_4 , капітаном поліції ОСОБА_3 та капітаном поліції ОСОБА_2 під час роботи з ІКС «ІПНП України», а також зазначили, що останній виїзд до ВП № 5 Дніпровського РУП ГУНП для перевірки роботи підпорядкованих працівників поліції був здійснений 11.05.2023, що свідчить про неналежний контроль за діями підпорядкованих працівників поліції керівництвом сектору інформаційної підтримки."

Наказом 1368к від 24.07.2023р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП» за порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» пункту 7 частини 1 статті 3 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, абзаців 10, 11 посадових інструкцій начальника сектору інформаційної підтримки Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_20 , Присяги поліцейського, що виразилось у невжитті вичерпних заходів щодо забезпечення дотримання підлеглим поліцейським службової дисципліни під час роботи з ІКС «ІПНП України», а також у неналежному контролі щодо дотримання внутрішнього розпорядку і режиму роботи працівниками сектору інформаційної підтримки Дніпровського районного управління поліції ГУНП, застосувати до начальника сектору інформаційної підтримки Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_21 (НОМЕР_3) дисциплінарне у виді звільнення з посади.

Рапортом від 16.08.2023р., на ім`я начальника ГУ НП в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 просила перемістити її на посаду інспектора сектору адміністративної практики Дніпровського районного управління поліції ГУ НП в Дніпропетровській області.

Наказом №578 о/с від 21.08.2023р. «По особовому складу», відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статут Національної поліції України) підполковника поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_3) на посаду інспектора сектору адміністративної практики Дніпровського районного управління поліції, звільнивши з посади начальника сектору інформаційної підтримки того ж управління поліції, з 22 серпня 2023 року.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України Про Національну поліцію від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VІІІ).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №580-VІІІ поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону №580-VІІІ, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини 1 статті 59 Закону №580-VІІІ, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

У силу положень частини 1 статті 64 Закону №580-VІІІ, особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 19 Закону №580-VІІІ, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами пункту 3 частини 1 статті 65 Закону №580-VІІІ, переміщення поліцейських здійснюється: на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський: як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.

Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

З аналізу вищевказаних положень Дисциплінарного статуту слідує, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ч. 1, ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Згідно з ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Суд зазначає, що аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України свідчить, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

За положенням ч. 2, 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень.

З аналізу викладеної норми слідує, що невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вказана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 02.06.2021 у справі №815/2705/16, у постанові від 22.09.2022 у справі №420/4977/20.

При цьому вказаними нормами передбачено, що комісія за результатами проведеного службового розслідування приймає рішення у формі висновку, у разі встановлення вини особи видається письмовий наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема звільнення з посади, а реалізується такий наказ шляхом видання наказу по особовому складу.

Таким чином, дисциплінарне стягнення застосовується шляхом видання дисциплінарного наказу, при цьому, реалізація дисциплінарного стягнення у виді звільнення виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Адміністративний суд у силу вимог статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо. У той же час, адміністративний суд не наділений повноваженнями щодо прямої чи опосередкованої оцінки правильності кримінально-правової кваліфікації діяння чи інших аспектів кримінального провадження, у тому числі дій слідчого чи прокурора в межах проведення досудового розслідування кримінального провадження.

Як зазначалось, комісія за результатами проведеного службового розслідування прийняла висновок службового розслідування від 21.07.2023, за яким дисциплінарні проступки вважались встановленими.

Наказом № 1368к від 24.07.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП» вирішено застосувати до начальника сектору інформаційної підтримки Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_21 дисциплінарне у виді звільнення з посади.

Наказом №578 о/с від 21.08.2023 «По особовому складу», відповідно до пункту 3 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статут Національної поліції України) підполковника поліції ОСОБА_1 на посаду інспектора сектору адміністративної практики Дніпровського районного управління поліції, звільнивши з посади начальника сектору інформаційної підтримки того ж управління поліції, з 22 серпня 2023 року.

Отже, саме наказом № 1368к від 24.07.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського РУП ГУНП» застосовано дисциплінарне стягнення до позивача.

Спірним наказом №578 о/с від 21.08.2023 по особовому складу, яким позивача звільнено, реалізовано дисциплінарне стягнення яке застосовано наказом № 1368к від 24.07.2023, про що зазначено у самому наказі, а саме у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

На даний час наказ яким позивача застосовано дисциплінарне стягнення та який став підставою для прийняття спірного наказу не скасований та є чинним.

Отже, спірний наказ №578 о/с від 21.08.2023 прийнятий у відповідності до положень статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України

Колегія суддів не приймає посилання позивача на висновки Верховного Суду від 07 листопада 2019 року у справі №826/1610/18, оскільки у даному рішенні Верховний Суд надавав оцінку саме правовому характеру висновку службового розслідування, у даному ж випадку мова йде про не оскарження позивачем наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Так, саме скасування правової підстави для прийняття індивідуального правового акту є самодостатньою та обов`язковою підставою для скасування цього правового акту, як такого, оскільки в силу принципу верховенства права не може існувати без будь-якої правової підстави правовий акт, який обмежує права і свободи особи.

Щодо правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, колегія суддів зазначає, що суд не може надавати оцінку вказаним обставинам, оскільки такий наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивачем не оскаржується.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до усталеної практики Верховного Суду обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин справи та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень (постанови від 01.04.2020 у справі №806/647/15, від 21.01.2021 у справі №826/4681/18, від 28.10.2021 у справі №520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі №160/12290/20, від 23.11.2023 у справі №420/14443/22).

За викладеного, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші протии Україн від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Враховуючи наведене, колегія суддів не знаходить правових підстав для задоволення апеляційної скарги і відповідно для скасування оскарженого судового рішення, оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, правові висновки суду першої інстанції скаржником не спростовані.

Керуючись ст. 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 грудня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров