Справа № 569/6604/24
Суддя: Ковальов І. М.
Дата ухвалення: 2024-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 569/6604/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2024 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в особі судді Ковальова І.М.,

при секретарі Білецькій А.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Рівне справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Подільського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, закриття провадження по справі, стягнення судових витрат,

в с т а н о в и в:

В Рівненський міський суд Рівненської області з позовом до Державної екологічної інспекції Подільського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, закриття провадження по справі, стягнення судових витрат звернувся ОСОБА_1 .

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Крутень І.В. позовні вимоги підтримав повністю, просив суд їх задоволити, а саме: скасувати постанову у справі про накладення адміністративного стягнення серії №257-5/2 від 22.03.2024 року, винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Поліського округу Прокопчук Оксаною Олегівною про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, а провадження у справі закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення; стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Державної екологічної інспекції Поліського округу, місцезнаходження: Житомирська область, м.Житомир, вул.Л.Качинського, 12А, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 понесені ним витрати зі сплати судового розбору в розмірі 1211.20 грн.

В судовому засіданні представник відповідача Державної екологічної інспекції Подільського округу Комісаров І.Д. просив суд в задоволенні позовних вимог відмовити з підстав, викладених у відзиві.

Дослідивши матеріали справи та подані сторонами письмові докази по справі, суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, такі факти і відповідні їм правовідносини.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Забороняється відмова в розгляді та вирішенні адміністративної справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини.

Як вбачається з дослідженої в судовому засіданні копії протоколу про адміністративне правопорушення №018782 від 22 березня 2024 року державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Подільського округу ОСОБА_2 , зі змісту якого вбачається, що о 11 год. 00 хв. 16 січня 2024 року по вулиці Олекси Новака в місті Рівне проведено видалення крони сиро ростучих дерев породи каштан, діаметрами в корі біля шийки кореня 37 см. - 1 шт., 41 см. - 1 шт., 49 см. - 1 шт., 50 см. - 1 шт., 51 см. - 1 шт., 54 см.- 2 шт., 64 см. - 1 шт., 45 см.- 1 шт., 46 см. - 1 шт., 56 см. - 1 шт., 58 см. - 1 шт., 61 см. - 1 шт., та видалення крони у дерев породи вишня діаметрами біля шийки кореня 22см. - 1 шт., 32 см. - 1 шт. Видалення крони дерев проведено працівниками КП «Рівненський міський трест зеленого господарства» та працівниками КП «Міськсвітло», що є порушенням ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», п. 4, п. 7 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах. Унаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства державі заподіяна шкода знищення зелених насаджень.

З постанови про накладення адміністративного стягнення №257-5/2 від 22 березня 2024 року, винесеної державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Подільського округу Прокопчук О.О. вбачається, що ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , і працює на посаді начальник дільниці благоустрою КП «Рівненський міський трест зеленого господарства» вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 42 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» тим, що по вулиці Олекси Новака в місті Рівне проведено видалення крони сиро ростучих дерев породи каштан, діаметрами в корі біля шийки кореня 37 см. - 1 шт., 41 см. - 1 шт., 49 см. - 1 шт., 50 см. - 1 шт., 51 см. - 1 шт., 54 см., - 2 шт., 64 см. - 1 шт., 45 см. - 1 шт., 46 см. - 1 шт., 56 см. - 1 шт., 58 см. - 1 шт., 61 см. - 1 шт., та видалення крони у дерев породи вишня діаметрами біля шийки кореня 22 см. - 1 шт., 32 см. - 1 шт. Видалення крони дерев проведено працівниками КП «Рівненський міський трест зеленого господарства» та працівниками КП «Міськсвітло». Визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.153 КУпАП та накладено на нього штраф у розмірі 510 грн.

Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України не передбачено отримання дозволу на обрізку дерев.

У той час, у протоколі №018782 зазначено, що ОСОБА_1 порушив п. 4, п. 7 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, однак, вказаним порядком не передбачено проведення формувальної обрізки, а тому положення даного порядку не підлягають застосуванню у даному конкретному випадку.

Водночас, у листі КП «МІСЬКСВІТЛО» зазначено, що відповідно до Правил, задля належного утримання та запобігання нещасним випадкам було проведено по вул.О.Новака у січні 2024 року аварійну обробку гілля дерев, що потрапляють в охоронну зону повітряної лінії та створюють небезпеку для життя та здоров`я мешканців громади.

Судом встановлено, що 04 січня 2024 року між Департаментом інфраструктури та благоустрою Рівненської міської ради та КП «Рівненський міський трест зеленого господарства» було укладено договір предметом якого є послуги з озеленення території та утримання зелених насаджень в зелених зонах та прибудинкових територіях Рівненської міської територіальної громади.

Відповідно до додатку №1 до договору №2 від 04.01.2024 року Договірної ціни (Кошторису) наданими послугами були: видалення сухостійних, аварійних дерев твердолистяних порід за допомогою автовишки; видалення сухостійних, аварійних дерев м`яколистяних порід за допомогою автовишки; формувальне обрізування дерев висотою більше 5 метрів; формувальне обрізування дерев висотою до 5 метрів.

Пунктом 4.4 розділу 4 Договору про надання послуг від 04.01.2024 № 2 визначено, що якщо під час приймання-передачі наданих послуг будуть виявлені недоліки, що мають місце з вини виконавця. Сторонами оформляється акт претензія (дефектний акт). Дефектний акт складається Замовником, який вказує перелік недоліків наданих послуг і терміни їх усунення. Виконавець зобов`язаний протягом трьох днів, з моменту отримання дефектного акту підписати його і направити замовнику. Не підписання, не направлення або несвоєчасне направлення виконавцем підписаного дефектного акту прирівнюється до безумовної згоди зі змістом дефектного акту, складеного замовником. Замовник не підписує Акт приймання-передачі наданих послуг, затримує виконавцю оплату неякісно наданих послуг до усунення дефектів. Усунення неякісно наданих послуг проводиться виконавцем за свій рахунок, в терміни і на умовах, обумовлених сторонами в дефектному акті.

На виконання вищевказаного договору у січні 2024 році були здійснені роботи з формувальної обрізки дерев висотою більше 5 м по вулиці Олекси Новака у місті Рівному, що підтверджується актами приймання виконаних робіт за січень 2024 року №№5, 10.

Жодного дефектного акту стосовно формувальної обрізки дерев висотою більше 5 м по вулиці Олекси Новака у місті Рівному не складено, відтак роботи визнані; такими, які виконані замовником вчасно та належної якості.

З дослідженого в судовому засіданні листа Департаменту інфраструктури та благоустрою Рівненської міської ради від 23.02.2024 року №06.12/24 вбачається, що відповідно до наказу Міністерства будівництва. Архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 року №105 «Про затвердження Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України», у січні поточного року КП «Рівненський міський трест зеленого господарства» спільно з КП «Міськсвітло» були проведені роботи по обрізці гілля дерев по вул.О.Новака, оскільки гілля нависало над лінією електромережі, ускладнювало видимість технічних засобів регулювання дорожнього руху (знаків та світлофорного об`єкту).

Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (Положення про Державна екологічна інспекція України, затверджена постановою КМУ від 19 квітня 2017 р. № 275).

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію Поліського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 321, Державна екологічна інспекція Поліського округу є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України, основним завданням якої є реалізація повноважень Державної екологічної інспекції України у межах Житомирської та Рівненської областей.

Таким чином, завданнями Державної екологічної інспекції Поліського Відповідно до Положення №321 є реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного - середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів; 2) здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо: охорони земельних надр; екологічної та радіаційної безпеки; охорони і використання територій об`єктів природно-заповідного фонду; охорони, захисту, використання і відтворення лісів; збереження, відтворення і невиснажливого використання біологічного та ландшафтного різноманіття; раціонального використання, відтворення і охорони об`єктів тваринного та рослинного світу; ведення мисливського господарства та здійснення полювання; охорони, раціонального використання та відтворення вод і відтворення водних ресурсів; охорони атмосферного повітря; формування, збереження і використання екологічної мережі; стану навколишнього природного середовища; поводження з відходами, небезпечними хімічними речовинами, пестицидами та агрохімікатами; здійснення заходів біологічної і генетичної безпеки стосовно біологічних об`єктів природного середовища під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованих організмів у відкритій системі; 3) внесення на розгляд Міністра захисту довкілля та природних ресурсів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів; 4) проведення огляду (обстеження) місць заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок надзвичайних ситуацій, подій, збройної агресії російської федерації.

Частиною третьою статті 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів визначається цим Законом та іншими законами України.

Правові і організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного (нагляду) контролю у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного (нагляду) контролю, їх посадових осіб, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» ( далі - Закон).

Державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного (нагляду) контролю - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом (абзац третій статті 1 Закону).

Планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, затверджених органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому (частина перша статті 5 Закону), а позапланові за наявності підстав, визначених статтею 6 Закону, зокрема за зверненням фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю (абзац п`ятий частини першої статті 6 Закону).

Відповідно абзацу п`ятого частини першої статті 6 Закону позаплановий захід за зверненням фізичної особи (фізичних осіб) здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Частиною першою статті 6 Закону визначено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки, як це передбачено частиною першою статті 7 Закону.

Згідно із частиною другою та третьою статті 7 3акону на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), у якому зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу,- предмет здійснення заходу;інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Відтак, відповідно до абзацу п`ятого частини першої статті 6 та частини першої, другої та п`ятої статті 7 Закону для проведення позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) зобов`язаний пред`явити такі документи: 1) погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу; 2) наказ (рішення, розпорядження) щодо предмету перевірки та суб`єкта господарювання щодо якого проводиться позаплановий захід; 3) посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю); 4) службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю).

Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником (частина одинадцята статті 4 в редакції Закону).

За результатами здійсненого планового чи позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) складає акт.

Акти про результати проведеного планового/позапланово заходу доводяться до відома суб`єкта господарювання (абзац чотирнадцятий частини шостої статті 7 Закону).

При здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів (частина п`ятнадцята статті 4 Закону), які затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством (частина друга статті 5 Закону).

Відповідно до речення другого частини сьомої та абзацу дванадцятого частини дев`ятої статті 7 Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, один примірник якого не пізніше п`яти робочих днів з Дня складення акта надається суб`єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).

Частиною одинадцятою статті 7 Закону визначено, що у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю) фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Пунктом 8 Положення про Державну екологічну інспекцію Поліського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 321, визначено, що Відповідач наділений повноваженнями складати протоколи про адміністративні правопорушення та розглядати справи про адміністративні правопорушення, накладати адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом. Саме частина одинадцята статті 7 Закону і визначає випадки для застосування фінансових та адміністративних санкцій, заходів реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб.

Порядок оформлення матеріалів посадовими особами Державної екологічної інспекції України та її територіальних органів при провадженні у справах про адміністративні правопорушення, а також встановлення їх обліку визначено Інструкцією з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальних органів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.04.2004 № 264, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.07.2004 за № 934/9533.

Так, із доручення Державної екологічної інспекції України від 09.02.2024 № 180 (далі - Доручення), вбачається, що Державною екологічною інспекцією України у зв`язку з тим, що державний нагляд (контроль) за додержанням вимог природоохоронного законодавства на території міста Рівне здійснює відповідач, доручено останньому здійснити розгляд звернення ОСОБА_3 та у разі виявлення порушення вимог природоохоронного законодавства вжити заходи інспекційного реагування.

На виконання доручення відповідач керуючись Законом України «Про охорону навколишнього середовища», Положенням про Державну екологічну інспекцію Поліського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 321, та Методичними рекомендаціями по здійсненню заходів, спрямованих на запобігання та виявлення адміністративних правопорушень, затверджених наказом Державної екологічної інспекції України від 09.02.2023 № 12, 16.02.2024 видав наказ № 120-ОД «Про перевірку фактів».

Відповідач 27.02.2024 направив для КП «Рівненський міський трест зеленого господарства» (далі - підприємство) лист № 816/5/-08 з вимогою забезпечити прибуття відповідальної посадової особи із документами, що засвідчує особу та містить РНОКПП, об 11 год. 00 хв. 29.02.2024 до відповідача для надання пояснень щодо обрізання крон дерев по вулиці Олекси Новака в місті Рівному. Позивач з`явився на вказаний час і дату та надав усні пояснення, що підприємством крона дерев не видалялась, а була проведена лише формувальна обрізка гілля дерев, що підтверджено актами виконаних робіт. На запит відповідача від 05.03.2024 № 935/5/2- 08, підприємством 03.03.2024 листом № 109 було направлено копії акту виконаних робіт за січень 2024 р. та договір про надання послуг № 2 від 04.01.2024 (зі змінами, внесеними додатковою угодою № 1 від 18.01.2024).

Отже, якщо відповідач під час розгляду звернення вбачав наявність порушення приписів у сфері охорони навколишнього природного середовища, зобов`язаний був звернутись до Державної екологічної інспекції України щодо отримання погодження на проведення позапланової перевірки та після отримання такого погодження видати наказ про позаплановий захід державного нагляду (контролю), оформити посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), в яких зазначити інформацію передбачену частинами першою та третьою статті 7 Закону.

Однак, відповідач не звернувся до вищестоящого органу за отриманням погодження на проведення позапланової перевірки та не видав наказу про проведення позапланової перевірки, не оформив посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), не пред`яви документів КП Рівненський міський трест зеленого господарства» (далі - Підприємства), передбачені приписами Закону, водночас здійснив обстеження зелених насаджень на вулиці Олекси Новака у місті Рівному за відсутності керівника Підприємства або особи, уповноваженої керівником Підприємства та встановив видалення крони (пошкодження дерев до ступеня припинення росту) у сироростучих дерев, про і що склав акт за результатами здійснення заходу, спрямованого на запобігання та виявлення адміністративних правопорушень від 28.02.2024.

Щодо акту складеного за результатами здійснення заходу, спрямованого на запобігання та виявлення адміністративних правопорушень від 28.02.2024 необхідно зазначити наступне.

На виконання частини другої статті 5 Закону, наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 26.11.2019 N° 450, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.12.2019 за № 1293/34264, затверджено Уніфіковану форму акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства v сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Однак, назва акта та його форма, що складений відповідачем 28.02.2024 та доданий до відзиву, не відповідає уніфікованій формі, а також не доведений до відома КП «Рівненський міський трест зеленого господарства».

Разом з тим, у акті від 28.02.2024 вказано, що складений на підставі доручення та звернення В.Рискової., а також вказано, що відповідачем проведено обстеження зелених насаджень, які знаходяться з обох сторін вулиці Олекси Новака у місті Рівному.

Варто зазначити, що ні статтею 202 Закону України: «Про охорону навколишнього природного середовища», ні Положенням про Державну екологічну інспекцію Поліського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 20.02.2023 № 321, до відання відповідача не належить здійснювати обстеження міських зелених насаджень. Натомість, відповідно до розділу 12 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від10.04.2006 № 105, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 27.07.2006 за № 880/12754, (далі - Правила), з метою контролю за станом міських зелених насаджень балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки здійснюють їх загальні, часткові чи позачергові огляди, про що складаються акти встановленої форми.

Відповідно до частини п`ятої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та розділу 14 Правил передбачено, що у містах та інших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їх реєстр за видовим складом та віком. Облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування.?Облік проводиться з метою: одержання достовірних даних щодо кількісних і якісних характеристик зелених насаджень на територіях населених пунктів;визначення відповідності діяльності власників озеленених територій установленому функціональному призначенню території; створення інформаційної бази для організації раціонального використання озеленених територій; посилення відповідальності за збереження насаджень підприємствами, організаціями і установами; використання даних обліку для розроблення органами місцевого самоврядування програм, заходів розвитку зелених зон населених пунктів; розроблення заходів щодо реконструкції об`єктів благоустрою зеленого господарства. Обліку підлягають усі види зелених насаджень: дерева, кущі, газони, квітники. Облік зелених насаджень проводиться на основі матеріалів інвентаризації зелених насаджень, матеріалів лісовпорядкування в приміських лісах і лісопарках.

Інвентаризація зелених насаджень проводиться відповідно до Інструкції з технічної інвентаризації зелених насаджень у містах та селищах міського типу України, затвердженої наказом Держбуду України від 24.12.2001 № 226, зареєстрованої у Мін`юсті 25.02.2002 за № 182/6470. Цією інструкцією визначено, що інвентаризація зелених насаджень проводиться суб`єктами господарювання, які проводять технічну інвентаризацію об`єктів нерухомого майна, підприємствами, організаціями, які мають на це право, а також балансоутримувачами об`єктів благоустрою державної чи комунальної форми власності, які мають технічні можливості, відповідних фахівців, за погодженням з виконавчими органами міських, селищних, сільських рад раз на п`ять років з квітня до жовтня і передбачає: визначення загальної площі, зайнятої об`єктами зеленого господарства, у тому числі деревами, чагарниками, квітниками, газонами, стежками тощо; визначення кількості дерев і чагарників за видами насаджень, породами, віком, діаметром на висоті 1,3 м стовбурів дерев та стану їхнього утримання; визначення вартості об`єкта загалом і його окремих ділянок; вчасне внесення змін, які відбулися в зелених насадженнях, у креслення, паспорти об`єктів зеленого господарства та зведені дані про зелені насадження населеного пункту.

За матеріалами інвентаризації складається паспорт об`єкта (благоустрою, території підприємств, установ, організацій, інших земельних ділянок, на яких розташовані зелені насадження) затвердженої форми. Паспорт об`єкта затверджується балансоутримувачем, власником чи користувачем земельних ділянок, на яких розташовані зелені насадження, та підписується виконавцем робіт з інвентаризації. Дані паспорта заносять у облікові бухгалтерські документи балансоутримувачів, власників чи користувачів земельних ділянок, на яких розміщені зелені насадження. Копія паспорта передається у виконавчі органи міських, районних, селищних і сільських рад для складання реєстру зелених насаджень. Паспорт об`єкта підлягає плановому поновленню один раз за 5 років. Позаплановий облік зелених насаджень проводиться у разі переходу прав власності на земельні ділянки, на яких розміщені зелені насадження до іншого власника, користувача або балансоутримувача, значної втрати чи пошкодження зелених насаджень у результаті аварійних, надзвичайних ситуацій або нанесення зеленим насадженням шкоди внаслідок протиправних дій юридичних чи фізичних осіб. Позаплановий облік проводиться в тому ж самому порядку. Балансоутримувачі, власники або користувачі земельних ділянок, на яких розташовані зелені насадження, щорічно вносять в облікові документи зміни, які відбулися на об`єктах чи земельних ділянках, де розташовані зелені насадження, за цей період. Важливе значення щодо обліку об`єктів зеленого господарства має ведення реєстру зелених насаджень, що являє собою узагальнення даних про типи, видовий склад, вік, якість та кількість зелених насаджень на території населеного пункту. Узагальнення даних проводиться на електронному та паперовому носіях. Метою ведення реєстру зелених насаджень є: одержання достовірних комплексних даних про кількість і стан зелених насаджень; ведення моніторингу стану і кількості зелених насаджень;

визначення основних напрямів селищної, районної та міської політики в утриманні, розвитку і захисту зелених насаджень; розроблення програм, заходів з розвитку зелених зон населених пунктів України. Реєстр об`єктів благоустрою зеленого господарства насаджень ведеться на основі даних паспортів по визначеній формі.

Отже, суд вважає, що наведена інформація щодо замірів дерев в акті від 28.02.2024 повинна була ґрунтуватись на підставі паспортів, а не на основі проведеного обстеження відповідачем, оскільки відповідач не мав усіх характеристик про висоту та вік дерев, довжину скелетних гілок, а також інформацію про їх стан, та не володів інформацією про їх попередній вид до обрізки.

Разом з цим, відповідачем здійснюючи 28.02.2024 вихід на вулицю Олекси Новака у місті Рівному, зобов`язаний був врахувати, що дерева ростуть в охоронній зоні повітряних і кабельних ліній, у зв`язку з чим охороні не підлягають.

Тож, всупереч вимогам речення другого частини сьомої та абзацу дванадцятого частини дев`ятої статті 7 Закону відповідачем, який вбачав порушення законодавства, не складено розпорядчий документ про усунення порушення та відповідно не надано його для підприємства.

Після проведеного обстеження зелених насаджень та складання акту від 28.02.2024 відповідач повторно направив підприємству лист від 05.03.2024 № 938/5/2-08 з вимогою прибути керівнику підприємства із документами, що засвідчує особу та містить РНОКПП, наказом про призначення керівника підприємства, до відповідача для надання пояснень щодо обрізання крон дерев по вулиці Олекси Новака в місті Рівному та складання адміністративних матеріалів по факту видалення крони дерев, оскільки на лист від 27.02.2024 N° 816/5/2-08 відповідальна особа з`явилась, однак пояснень не надала. Згідно з резолюцією на листі від 27.02.2024 № 816/5/2-08, позивачу було доручено з`явитись до відповідача. Водночас позивачем 29.02.2024 були надані усні пояснення. Відповідачем не запропоновано було їх надавати у письмовому вигляді.

Позивач 22.03.2024 повторно з`явився до відповідача для надання пояснень, у яких зазначив, у січні 2024 року, на виконання Договору про надання послуг № 2 від 04.01.2024 (зі змінами) укладеного з Департаментом інфраструктури і благоустрою Рівненської міської ради працівниками підприємств проводились роботи з формувальної обрізки дерев по вул. Олекси Новака. За результатами проведеної роботи замовником послуг були прийняті виконані роботи, про що складені акти виконаних робіт, виконані роботи оплачені; будь-яких зауважень зі сторони замовника щодо якості виконаних робіт не надходило; крони дерев по вул. Олекси Новака не видалялись; крім того, паралельно на вул. Олекси Новака працювало інше комунальне підприємство, що забезпечує зовнішнє освітлення міста.

Проте, 22.03.2024, інспектором не зважаючи на пояснення було складено протокол про адміністративне правопорушення № 018782 відносно позивача про порушення ним статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», пунктів 4 та 7 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045.

Варто зазначити, що відповідно до вимог пункту 2.3 Інструкції з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальних органів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05.04.2004 № 264, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.07.2004 за № 934/9533, (далі - Інструкція), протокол складається на місці виявлення правопорушення. У разі неможливості складення протоколу на місці вчинення правопорушення, якщо складання протоколу є обов`язковим, посадові особи органів Держекоінспекції України можуть доставляти порушника(ів) до органів, визначених у статті 259 КУпАП.

Відповідно до пункту 2.5 Інструкції у разі, якщо виявлено факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, однак особу порушника встановити неможливо (порушник вчинив правопорушення і зник з місця події), посадовою особою органу Держекоінспекції України на місці виявлення такого порушення складається акт (за формою, наведеною у додатку 2 до Інструкції про порядок вилучення та передання на зберігання до органів внутрішніх справ вилученої у порушників природоохоронного законодавства вогнепальної та іншої зброї і боєприпасів, затвердженої наказом Мінекоресурсів від 31.03.2003 № 56/м, зареєстрованої в Мін`юсті 14.04.2003 за № 298/7619). Складений акт протягом трьох днів з моменту виявлення правопорушення направляється до органу внутрішніх справ за місцем його вчинення для встановлення особи правопорушника.

Однак, всупереч вищезазначеним вимогам Інструкції, державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу склав протокол про адміністративне правопорушення не на місці його виявлення, не встановивши особу у визначеному порядку.

Відразу після складання протоколу про адміністративне правопорушення № 018782 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу розпочато розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до пункту 3.4 Інструкції посадова особа під час розгляду справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна дана особа у його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність; чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, частиною першою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження в межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв.

Дерева, що на вулиці Олекси Новака у місті Рівному, ростуть в охоронній зоні повітряних і кабельних ліній, у зв`язку з чим охороні не підлягають.

Разом з тим, відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень чи інших об`єктів благоустрою озеленення населених пунктів, що висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв виключається, як це передбачено пунктом 8 частини першої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів».

Формувальна обрізка дерев та видалення дерев не є тотожними, жодне дерево по вулиці Олекса Новака у місті Рівному не зрізано, тому норми Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045 не порушено.

Зважаючи на вищезазначені норми чинного законодавства, які виключають відповідальність, пояснення позивача, відсутністю доказів, що саме позивачем було видалено крону дерев, можна прийти до висновку, що відповідач діяв упереджено під час накладення адміністративного стягнення.

Зі змісту листів відповідача, з урахуванням їх дат, вбачається, що 27.02.2024 при складанні першого листа, відповідачем уже було прийнято рішення щодо накладення адміністративного стягнення на одного із працівників підприємства, не важливо на кого саме, а витребування пояснень було лише формальністю.

Формувальна обрізка гілля дерев по вулиці Олекси Новака у місті Рівному здійснювалась на виконання договору про надання послуг № 2 від 04.01.2024, зі змінами, укладеного з Департаментом інфраструктури та благоустрою Рівненської міської ради та під їх керівництвом, який у свою є виконавчим органом міської ради, що здійснює свої повноваження у сфері благоустрою. Враховуючи підписані акти виконаних робіт без заявлених зауважень, у позивача є усі підстави вважати, що діяв у відповідності до закону, тобто правомірно. Відтак, в діях позивача відсутній такий елемент адміністративного правопорушення як протиправна поведінка.

Також позивач не може нести відповідальність за не збереження зелених насаджень і неналежний догляд, оскільки не є власником, балансоутримувачем чи користувачем земельної ділянки, яка знаходиться вздовж вулиці Олекси Новака у місті Рівному.

Відповідно до пункту 5.5 Правил відповідальність за збереження зелених насаджень та належний догляд за ними на безхазяйних територіях, пустирях несуть місцеві органи самоврядування.

Стосовно строків накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до пункту 3.5 Інструкції адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - два місяці з дня його виявлення. У разі закриття кримінального провадження, але при наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через місяць з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

У протоколі про адміністративне правопорушення № 018782 зазначено, що 16.01.2024 об 11:00 по вулиці Олекси Новака в місті Рівному проведено видалення крони сиро ростучих дерев.

З моменту вчинення правопорушення (16.01.2024) до дати винесення постанови про накладення адміністративного стягнення № 257-5/2 (22.03.2024) пройшло більше ніж два місяця. Отже відповідачем пропущено строк накладення адміністративного стягнення.

Також Державною екологічною інспекцією Поліського округу не взято до уваги, що згідно із статтею 13 Конституції України природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності українського народу від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.

Статтею 142 Конституції України встановлено, що природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування.

Згідно зі статтею 143 Конституції України; статтями 5, 11, 29 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» управління комунальною власністю відноситься до компетенції органів місцевого самоврядування та їх виконавчих органів.

Виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Повноваження виконавчих органів місцевих рад встановлені главою 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Так, відповідно до підпункт 7 пункту "а" частини першої статті ЗО зазначеного закону, до; відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження, серед яких, зокрема, організація благоустрою населених пунктів; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм. А підпунктом 1 пункту "б" частини першої статті 33 зазначеного закону визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження, серед яких, зокрема, здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства^ використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищний міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовищі і використанню природних ресурсів та інші державні органи відповідно до законодавства України, як це передбачено частиною другою статті 16 Закону України «Про охорону навколишнього середовища».

Також відповідно до пункту «ї» частини першої статті 15 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» місцеві ради у галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього середовища. Друге речення частини першої статті 35 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» визначає, що виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Статтею 5 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що управління у сфері благоустрою населених пунктів; здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та інші органи влади в межах їх повноважень.

Пунктом 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено повноваження виконавчих органів сільських, селищних, міських рад, до яких, зокрема, належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів.

Так, рішенням Рівненської міської ради від 22.07.2021 № 1059 затверджено Положення про Департамент муніципальної варти Рівненської міської ради. Відповідно до пункту 1 розділу 2 цього положення метою діяльності Департаменту муніципальної варти Рівненської міської ради є забезпечення в межах, визначених законодавством, прав членів територіальної громади у сфері благоустрою міста, контроль за дотриманням правил благоустрою, у тому числі організації озеленення, охорони зелених насаджень тощо.

Під час контролю за виконанням законодавства у сфері благоустрою, екологічної безпеки, торгівлі тощо Департамент муніципальної варти Рівненської міської ради здійснює фіксацію адміністративних правопорушень та видає приписи щодо пошкодження інших об`єктів благоустрою чи зелених насаджень на території Рівненської міської територіальної громади (підпункт 4 пункту 2 розділу 3 Положення про Департамент муніципальної варти Рівненської міської ради).

Територія, на якій ростуть дерева вздовж вулиці Олекса Новака місті Рівному перебуває у власності Рівненської міської територіальної громади, відтак здійснення контролю за охороною зелених насаджень належить до компетенції органів місцевого самоврядування.

Враховуючи те, що здійснення контролю за охороною зелених насаджень, розміщених на землях комунальної власності, належить до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад, Департаментом муніципальної варти Рівненської міської ради не зафіксовано фактів щодо пошкодження зелених насаджень на вулиці Олекси Новака та відповідного припису стосовно позивача не складались.

Відповідно до положення ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна)дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст.10 КУпАП).

Тобто, адміністративне правопорушення - це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте, щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення, а саме: об`єктивну сторону, об`єкт, суб`єктивну сторону (внутрішня сторона діяння, елементами якої є вина, мотив і мета) і суб`єкт.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Для притягнення особи до адміністративної відповідальності повинен бути наявним склад адміністративного правопорушення, тобто дія особи повинна бути протиправною, винною і відповідальність за правопорушення повинна бути передбачена Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Згідно ст. 153 КУпАП знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів, невжиття заходів для їх охорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, зайнятих об`єктами озеленення; пошкодження дерев і чагарників за межами населених пунктів, що не віднесені до лісового фонду, або їх незаконна порубка - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб або фізичних осіб - підприємців - від тридцяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Для притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП України, відповідач мав встановити та підтвердити достовірними і достатніми доказами той факт, що подія правопорушення мала місце та що саме за вини ОСОБА_1 вчинено, протиправні дії.

Разом з тим, ні до Постанови №257-5/2, ні до Протоколу №018782 не долучені докази, на підставі яких була встановлена вина ОСОБА_1 до вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення, що було здійснено неправомірну порубку дерев.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 18 липня 2024 року було витребувано від Державної екологічної інспекції Поліського округу - копію протоколу про адміністративне правопорушення №018781 від 07.03.2024 року про вчинення начальником дільниці експлуатації КП «Міськсвітло» ОСОБА_4 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП та копію постанови про накладення адміністративного стягнення №189-5/2 від 07.03.2024 року, якою визнано начальника дільниці експлуатації КП «Міськсвітло» ОСОБА_4 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення, а також копію документа, який підтверджує виконання (оплату штрафу) начальником дільниці експлуатації КП «Міськсвітло» ОСОБА_4 постанови про накладення адміністративного стягнення №189-5/2 від 07.03.2024 року.

З дослідженої в судовому засіданні копії протоколу 018781 про адміністративне правопорушення від 7 березня 2024 року винесеної старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Прокопчук О.О. вбачається, що було складено протокол про те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , працює на посаді начальника дільниці експлуатації КП «Міськсвітло» здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.152 КУпАП, тим, що о 14 год. 30 хв. 25 січня 2024 року по вулиці Олекси Новака в місті Рівне проведено видалення крони сиро ростучих дерев породи каштан , діаметром в корі біля шийки кореня 37 см 1 шт., 41 см 1 шт., 44 см 1 шт., 49 см 1 шт., 50 см 1 шт., 51 см 1 шт., 54 см 1 шт., 64 см 1 шт., 45 см 1 шт., 46 см 1 шт., 54 см 1 шт., 56 см 1 шт., 58 см 1 шт., 61 см 1 шт. та видалення крони сиро ростучих дерев породи вишня, діаметром біля шийки кореня 22 см 1 шт., 32 см 1 шт. Видалення крони дерев проведено працівниками КП «Міськсвітло» спільно з СК «Трест зеленого господарства», що є порушенням ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», п.4 п.7 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого Постановою КМУ №1045 від 01.08.2006.

На підстав вищезазначеного протоколу, 7 березня 2024 року старшим державним інспектором з охорон навколишнього природного середовища Поліського округу Прокопчук О.О. було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №189-5/2 якою визнано ОСОБА_4 винним у вчинені адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.153 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн. З вказаної постанови слідує, що ОСОБА_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , працює на посаді начальника дільниці експлуатації КП «Міськсвітло» вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.42 Закону п.8 України «Про благоустрій населених пунктів тим, що по вулиці Олекси Новака в місті Рівне проведено видалення крони сироростучих дерев породи каштан , діаметром в корі біля шийки кореня 37 см 1 шт., 41 см 1 шт., 44 см 1 шт., 49 см 1 шт., 50 см 1 шт., 51 см 1 шт., 54 см 1 шт., 64 см 1 шт., 45 см 1 шт., 46 см 1 шт., 54 см 1 шт., 56 см 1 шт., 58 см 1 шт., 61 см 1 шт. та видалення крони дерев породи вишня, діаметром біля шийки кореня 22 см 1 шт., 32 см 1 шт. Видалення крони дерев проведено працівниками КП «Міськсвітло» та працівниками СК «Трест зеленого господарства».

На виконання вищезазначеної постанови 08 березня 2024 року ОСОБА_4 було проведено оплату штрафу в розмірі 510,00 грн.

Дана обставина підтверджується дослідженою в судовому засіданні платіжною інструкцією 0.0..1 від 08 березня 2024 року з якої вбачається, що ОСОБА_4 сплатив 510,00 грн. згідно постанови 189-5/2 від 07 березня 2024 р., 03.2024.

Отже, вказана постанова набрала законної сили та виконана порушником, а визначений у постанові штраф повністю сплачено у дохід держави.

За правилами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Стаття 251 КУпАП вказує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Зі змісту положень ст. 252 КУпАП вбачається, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності ; протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Отже, одним із принципів, яким повинно відповідати рішення суб`єкта владних повноважень у публічно-правових відносинах щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, є принцип обґрунтованості.

Принцип обґрунтованості прийнятого рішення, тобто прийняття рішення з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення або вчинення дії, вимагає від суб`єкта владних повноважень (в тому числі, при притягненні особи до адміністративної відповідальності) враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення суб`єкта владних повноважень, в тому числі рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, повинно бути вмотивованим.

Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі ЇЇ виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Посилання на належні та конкретні докази, які свідчать про вчинення особою адміністративного правопорушення, перелік яких визначено статтею 251 КУпАП, повинні міститися саме в постанові про адміністративне правопорушення.

В разі відсутності у постанові про адміністративне правопорушення посилань на докази вчинення особою адміністративного правопорушення (визначені статтею 251 КУпАП), які у відповідності до статті 252 цього Кодексу повинні бути оцінені відповідним органом (посадовою особою) виключно під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, надання таких доказів в подальшому виключатиме їх належність та допустимість з огляду на Факт відсутності посилань на них v самій постанові.

Зі змісту протоколу №018782 про адміністративне правопорушення взагалі не вбачається, яким чином встановлено факт неправомірності порубки дерев, чим такий факт підтверджується, не проведено огляд ділянки, де могло бути вчинено адміністративне правопорушення, що свідчить про абсолютну бездіяльність особи, уповноваженої на складення такого протоколу.

Відповідно до ч.1 ст. 257 КУпАП та п. 2.4 Інструкції оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 05.07.2004 року №264, після складання протоколу про адміністративне правопорушення він надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.

В постанові про притягнення позивача до адміністративної відповідальності відсутнє посилання на докази, на підставі яких було зроблено висновок про подію і хто до неї причетний.

Крім того, сам факт винесення оскаржуваної постанови не є доказом вчинення адміністративного правопорушення позивачем, саме до цього зводяться висновки Верховного Суду викладені у постанові від 26 квітня 2018 року (справа №338/1/17).

За таких обставин факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП є недоведеним, а відсутність доказів вини позивача свідчить про незаконність постанови та необхідність її скасування.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 08 липня 2020 року у справі №463/1352/16- а).

Частинами 1 та 2 статті 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР та вона набула чинності для України 11 вересня 1997 року.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Аналізуючи оскаржувані рішення, суд вказує, що принцип обгрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до ч.2 статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Пункт 1 статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за позовом. Справа «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. The United Kingdom) від 21 лютого 1975 року серія А, №18, сс17-18, пп.35-36.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Як видно з досліджених письмових доказів по справі, при винесенні постанови службовою особою всупереч положенням ст.ст.245, 251 КУпАП, не було з`ясовано повно і об`єктивно обставин справи, а відтак чи винен позивач у вчиненні даного правопорушення, чи є в його діях склад адміністративного правопорушення, чи підлягає він притягненню до адміністративній відповідальності.

Дані, які містяться в постанові про адміністративне правопорушення не дають можливості встановити наявність порушення позивачем вимог Правил дорожнього руху і, відповідно, наявність адміністративних правопорушень.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, а також те, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами про те, що позивач вчинив інкриміноване адміністративне правопорушення, тому суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення, а у даному випадку належним захистом порушеного права позивача є скасування оскаржуваної постанови із закриттям справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Подільського округу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 19, 77, 241-246, 255, 295 КАС України, суд,-

в и р і ш и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Подільського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, закриття провадження по справі, стягнення судових витрат - задоволити.

Скасувати постанову у справі про накладення адміністративного стягнення серії №257-5/2 від 22.03.2024 року, винесену державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Поліського округу Прокопчук Оксаною Олегівною про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, а провадження у справі закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Державної екологічної інспекції Поліського округу, місцезнаходження: Житомирська область, м.Житомир, вул.Л.Качинського, 12А, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 понесені ним витрати зі сплати судового розбору в розмірі 1211,20 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку сторонами, а також іншими особами у зв`язку з тим, що суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси чи обов`язки.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом десяти днів з моменту отримання копії рішення до Восьмого апеляцiйного адміністративного суду. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

Відповідач: Державна екологічна інспекція Подільського округу, місцезнаходження: Житомирська область, м.Житомир, вул.Л.Качинського, 12А,

Суддя Рівненського

міського суду І.М.Ковальов