Справа № 160/20691/24
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2024-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чередниченка В.Є. (доповідач),
суддів: Шальєвої В.А., Іванова С.М.,
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 10 жовтня 2024 року апеляційну скаргу було залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам КАС України, та запропоновано скаржнику у строк 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, надати до суду апеляційної інстанції документ, який підтверджує факт сплати судового збору у визначеному законодавством України розмірі; апеляційну скаргу із зазначенням у ній вимог апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі з урахуванням положень статті 320 КАС України; копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи та копії доданих до неї письмових матеріалів, що відсутні в учасників справи, відповідно до кількості учасників справи.
Ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 10 жовтня 2024 року скаржник отримав 11 жовтня 2024 року (п`ятниця), що підтверджується довідкою про доставку зазначеної ухвали суду до електронного кабінету скаржника через підсистему "Електронний суд".
21 жовтня 2024 до суду апеляційної інстанції надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи, до якої додано документ з назвою "позовна заява", згідно з текстом якого ОСОБА_1 не погоджується з ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.09.2024 року просить її скасувати та …визнати незаконною та скасувати постанову про арешт коштів ВП№68297428 від 24.07.2024; притягти до відповідальності за незаконні дії приватного виконавця Лисенко Юрія Олександровича; притягти до відповідальності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гончаренко Тетяну Миколаївну; направити ухвалу до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату з приводу позбавлення ліцензії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гончаренко Тетяну Миколаївну за грубі порушення; за неправомірні дії, нанесення мені моральних та матеріальних збитків стягнути на користь позивача з приватного виконавця Лисенко Юрія Олександровича кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп.; за неправомірні дії, нанесення мені моральних та матеріальних збитків стягнути на користь позивача з приватного нотаріуса ОСОБА_2 кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп.; за неправомірні дії, нанесення позивачу моральних та матеріальних збитків, незаконне блокування пенсійного рахунку та списання з нього коштів стягнути на користь позивача з АО «Державний ощадний банк України» кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп….
Однак, суд апеляційної інстанції вважає, що позивачем не усунуто недоліки апеляційної скарги, які зазначені в ухвалі Третього апеляційного адміністративного суду від 10.10.2024 року, оскільки скаржником не надано до суду апеляційної інстанції документ, який підтверджує факт сплати судового збору у визначеному законодавством України розмірі.
При цьому, суд апеляційної інстанції вважає помилковими посилання позивача на положення статті 5 Закону України Про судовий збір як на підставу для звільнення його від сплати судового збору за подання апеляційної скарги у цій справі, а саме наявність статусу учасника бойових дій, виходячи з наступного.
Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України Про судовий збір від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
Правовий статус ветеранів війни, до яких належать учасники бойових дій, визначений Законом України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту від 22 жовтня 1993 року №3551-XII.
У статті 12 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту закріплені пільги учасникам бойових дій та гарантії їх соціального захисту, а у частині другій статті 22 цього Закону встановлено, що ветерани війни та особи, на яких поширюється дія цього Закону, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.
Аналіз пункту 13 частини першої статті 5 Закону України Про судовий збір в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій, закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.
Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.
Тож, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України Про судовий збір суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту.
Законом України Про судовий збір звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто, встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.
Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Водночас серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими позивач звернувся у цій справі.
Також, суд апеляційної інстанції зауважує, що в ухвалі Третього апеляційного адміністративного суду від 10.10.2024 року скаржнику роз`яснено про необхідність надання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги із зазначенням у ній вимог апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі з урахуванням положень статті 320 КАС України та зауважено, що вимоги апеляційної скарги …визнати незаконною та скасувати постанову про арешт коштів ВП№68297428 від 24.07.2024; притягти до відповідальності за незаконні дії приватного виконавця Лисенко Юрія Олександровича; притягти до відповідальності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гончаренко Тетяну Миколаївну; направити ухвалу до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату з приводу позбавлення ліцензії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гончаренко Тетяну Миколаївну за грубі порушення; за неправомірні дії, нанесення мені моральних та матеріальних збитків стягнути на користь позивача з приватного виконавця Лисенко Юрія Олександровича кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп.; за неправомірні дії, нанесення мені моральних та матеріальних збитків стягнути на користь позивача з приватного нотаріуса ОСОБА_2 кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп.; за неправомірні дії, нанесення позивачу моральних та матеріальних збитків, незаконне блокування пенсійного рахунку та списання з нього коштів стягнути на користь позивача з АО «Державний ощадний банк України» кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп.; задовольнити позов в повному обсязі… виходять за межі повноважень суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, зважаючи на те, що за наслідком скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, суд апеляційної інстанції направляє справу для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції, а не розглядає справу по суті.
Натомість, скаржник надаючи до суду апеляційної інстанції документ з назвою "позовна заява" ставить вимоги до суду апеляційної інстанції …визнати незаконною та скасувати постанову про арешт коштів ВП№68297428 від 24.07.2024; притягти до відповідальності за незаконні дії приватного виконавця Лисенко Юрія Олександровича; притягти до відповідальності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гончаренко Тетяну Миколаївну; направити ухвалу до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату з приводу позбавлення ліцензії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гончаренко Тетяну Миколаївну за грубі порушення; за неправомірні дії, нанесення мені моральних та матеріальних збитків стягнути на користь позивача з приватного виконавця Лисенко Юрія Олександровича кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп.; за неправомірні дії, нанесення мені моральних та матеріальних збитків стягнути на користь позивача з приватного нотаріуса ОСОБА_2 кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп.; за неправомірні дії, нанесення позивачу моральних та матеріальних збитків, незаконне блокування пенсійного рахунку та списання з нього коштів стягнути на користь позивача з АО «Державний ощадний банк України» кошти в розмірі 364270 грн. 42 коп….
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08.11.2005 року ухваленому по справі "Смірнова проти України" зробив висновок, що нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду.
У справі Пономарьов проти України (Заява № 3236/03) Європейський суд з прав людини зазначив наступне: …Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті домогтися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду….
Не застосування судом встановлених законом наслідків не усунення скаржником такого недоліку апеляційної скарги як зазначення в апеляційній скарзі вимог до суду апеляційної скарги за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, враховуючи те, що скаржнику ухвалою суду роз`яснено необхідність усунення такого недоліку та шляхи його усунення буде свідчити про нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, що є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Суд апеляційної інстанції враховує і те, що прийняття апеляційної скарги ОСОБА_1 з тими вимогами, які ставить у ній скаржник буде свідчити про надання скаржнику обґрунтованої надії на те, що суд апеляційної інстанції наділений повноваженнями розглядати ті вимоги, які виходять за межі його компетенції, що суд апеляційної інстанції розгляне ці вимоги замість суду першої інстанції.
Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, та у разі не усунення зазначених судом недоліків повертає її.
Відповідно до частини 5 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Крім того, суд апеляційної інстанції враховує те, що скасовуючи ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 06.04.2023 року про повернення апеляційної скарги у справі №199/1175/22 Верховний Суд у своїй постанові від 11.10.2023 року зазначив про те, що …суд апеляційної інстанції мав би постановити ухвалу про повернення апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків….
З урахуванням вищезазначеного та враховуючи те, що недоліки апеляційної скарги зазначені в ухвалі суду від 10 жовтня 2024 року у встановлений судом строк скаржником усунуто не було, суд апеляційної інстанції зробив висновок про наявність підстав для повернення апеляційної скарги у відповідності до положень ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись статтями 169, 298 КАС України, суд, -
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повне судове рішення складено та підписано суддями 23 жовтня 2024 року.

Головуючий - суддя В.Є. Чередниченко

суддя В.А. Шальєва

суддя С.М. Іванов