Справа № 404/7343/24
Суддя: Кулінка Л. Д.
Дата ухвалення: 2024-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 404/7343/24
Номер провадження 2-а/404/122/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2024 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Людмила Дмитріївна Кулінка, розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Департаменту патрульної поліції (місцезнаходження: 03151, місто Київ, вулиця Федора Ернста, будинок № 3), про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання/перебування (місцязнаходження юридичної особи) на території України серії 4АВ № 06684465 від 21.07.2024 року та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання/перебування (місцязнаходження юридичної особи) на території України серії 4АВ № 06684523 від 21.07.2024 року.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 вересня 2024 року адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме, подати до суду вмотивоване клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду з позовом, з наданням доказів обґрунтування поважності причин пропуску строку. Запропонувано позивачу сплатити судовий збір в загальній сумі 2422,40 грн. за дві позовні вимоги немайнового характеру (скасування постанови 4АВ № 06684465, та скасування постанови серії 4АВ № 06684523).

На виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 вересня 2024 року, позивачем подано заяву (вх. № 37852 від 13.09.2024 року), якою недоліки вказані в ухвалі судді від 10.09.2024 року не усунуто. Щодо несплати судового збору позивач у поданій заяві послався на постанову Верховного суду у справі № 754/7828/23 від 07 березня 2024 року, відповідно до якої позивач просить суд внести виправлення в сумі сплати судового збору з 2422,40 грн. на 1211,20 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» встановлено прожитковий мінімум для працезданих осіб з 1 січня 2024 року 3028,00 грн.

Згідно підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн.

Подані до суду позовні заяви чи заява, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Аналогічна правова позиція викладена в пункті 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року.

Адміністративний позов містить дві самостійні позовні вимоги немайнового характеру: скасування постанови 4АВ № 06684465, та скасування постанови серії 4АВ № 06684523, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

При цьому, позивачем в порушення вищевказаних вимог при зверненні до суду з позовом та на виконання ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 вересня 2024 року, судовий збір не сплачено.

Крім того, частиною другою статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як вбачається з матеріалів позову оскаржувані постанови винесені 21 липня 2024 року, проте позивач звернувся до суду з адміністративним позовом лише 14 серпня 2024 року, тобто з пропуском процесуального строку на звернення до суду з відповідним позовом.

Згідно з частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку оскарження судового рішення з поважних причин.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, вирішальним у визначенні строків звернення до адміністративного суду є встановлення фактів, коли та за яких обставин позивач дізнався про порушення своїх прав та зміг вчинити дії, направлені на їх відновлення.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання скарги.

Згідно з позицією Верховного Суду, викладеною упостанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду у визначений законом строк звернення до суду. У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з праві людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободвизначає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушення права на справедливий суд (рішення у справі Станков проти Болгарії від 12 липня 2007 року).

При цьому, позивачем всупереч вищевказаних вимог при зверненні до суду з позовом не подано вмотивоване клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду з позовом, з наданням доказів обґрунтування поважності причин пропуску строку.

Про вказані недоліки позивачу наголошувалось в ухвалі судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 вересня 2024 року. Однак, вказана ухвала залишилась позивачем не виконана.

Згідно з частиною третьою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Водночас за приписом пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною п`ятою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, до адміністративного позову ОСОБА_1 , застосовуються наслідки пункту 1 частини четвертої, частини п`ятою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись частинами третьою, п`ятою статті статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), до Департаменту патрульної поліції (місцезнаходження: 03151, місто Київ, вулиця Федора Ернста, будинок № 3), про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративні правопорушення, повернути позивачеві, разом з доданими до нього документами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду, в порядку встановленому законом (частина восьма статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду- якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено 24.10.2024 року.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка