Справа № 380/385/23
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2024-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/385/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2024 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі: головуючої-судді Сидор Н.Т., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

в с т а н о в и в :

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» до Західного офісу Держаудитслужби, у якій позивач просить визнати протиправним та скасувати Висновок Західного офісу Держаудитслужби, оприлюднений в електронній системі закупівель «Prozorro» 16.12.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі, інформація щодо якої оприлюднена в електронній системі закупівель Prozorro за посилання https://prozorro.gov.ua.tender/UA-2021-12-001764-b.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що проведеним моніторингом встановлено, що в п. 1 Розділу ІІІ Тендерної документації Замовника зазначено опис формальних (несуттєвих) помилок, який відповідає переліку таких помилок, наведеному у наказі Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710. Проте, на порушення вимог пункту 19 частини другої статі 22 Закону тендерна документація (п. 1 Розділу ІІІ) не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Позивач зазначає, що стосовно відсутності прикладів формальних (несуттєвих) помилок у Тендерній документації, у пункті 1 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації міститься інформація, яка описує та має приклади формальних помилок, що відповідає та не суперечить наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України №710 від 15.04.2020. На думку позивача, вказаний опис та приклади в повній мірі відповідають вимогам наказу Міністерства розвитку і економіки, торгівлі та сільського господарства України №710 від 15.04.2020, яким затверджено Перелік формальних помилок.

Позивач наголошує, що Верховний Суд у постанові від 23.04.2020 по справі №160/5735/19 дійшов висновку, що деталізація виду помилки у тендерній документації узгоджується з вимогами Закону України «Про публічні закупівлі» щодо надання прикладів формальних (несуттєвих) помилок та не протирічить вимогам Закону (п.36.5, п. 36.6). Також слід врахувати, що тендерна документація Замовника складена у відповідності до вимог Закону, оскільки Законом не передбачено наведення прикладу на кожен опис формальних помилок, а тому Замовником дотримано вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі». Враховуючи наведене, позивачем виконано вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» та визначено у тендерній документації опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, наявність яких у тендерних пропозиціях не впливають на їх зміст.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 10.01.2023 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, за змістом якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Пояснив, що замовником було включено до тендерної документації тільки опис формальних (несуттєвих) помилок, що взято із наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710.

При цьому слід врахувати, що згадане Міністерство, як Уповноважений орган, згідно з пунктом 11 частини 1 статті 9 Закону розробляє та затверджує тільки перелік формальних помилок, що підтверджується його наказом від 15.04.2020 №710 «Про затвердження Переліку формальних помилок», а не приклади формальних помилок, які повинна містити тендерна документація. Позивач на виконання пункту 19 частини другої статті 22 Закону повинен був навести у тендерній документації власні приклади формальних помилок, однак ним наведено тільки перелік (опис) формальних (несуттєвих) помилок без зазначення їх прикладів. Також наголошує, що неправильним є обґрунтування позиції позивача постановою Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №160/5735/19, обставини якої не є тотожними до обставин справи №380/385/23.

Позивач подав відповідь на відзив, у якій зазначає, що оскільки перелік формальних помилок, наведений Замовником у Тендерній документації не суперечить Переліку формальних помилок, затвердженому наказом №710, не містить прикладів формальних помилок, які дали б можливість учаснику або замовнику маніпулювати під час проведення закупівлі, а вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону «Про публічні закупівлі» не містять імперативної норми щодо того, що приклади формальних (несуттєвих) помилок у тендерній документації мають повністю відповідати (дублювати) приписи Переліку формальних помилок, затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710, виявлені у висновку суб`єкта владних повноважень порушення є необґрунтованими.

Крім того, позивач звертає увагу, що наведені відповідачем порушення у висновку носять виключно формальний характер, оскільки не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

Щодо зобов`язання здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, то позивач наголошує, що такі зобов`язання не відповідають приписам ст. 10 Закону, оскільки відповідачем у висновку не вказано жодного визначеного законодавством способу усунення виявлених порушень.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

Як встановлено судом із матеріалів справи, Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області відповідно до законодавства здійснило з 28 листопада по 15 грудня 2022 року моніторинг проведеної позивачем закупівлі № UA-2021-12-28-001764-b «Деталі контактної мережі Код ДК 021-2015-31220000-4 Елементи електричних схем».

Результати моніторингу оформлені висновком, затвердженим начальником Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області Романом Снігуром 16.12.2022, що оприлюднений на веб-порталі Уповноваженого органу https://prozorro.gov.ua.tender/UA-2021-12-001764-b.

За результатами моніторингу процедури закупівлі серед іншого встановлено (пункт 1 розділу ІІ констатуючої частини висновку), що під час аналізу тендерної документації встановлено, що Замовником у пункті 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації зазначено перелік формальних помилок затверджених Наказом №710. Однак, на порушення вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону тендерна документація Замовника не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

У пункті 2 розділу ІІ констатуючої частини висновку зазначено, що аналізом відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення пункту 19 частини другої статті 22 Закону.

У пункті 3 розділу ІІ констатуючої частини висновку зазначено, що з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель та на підставі механізму усунення, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону, Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області зобов`язує вжити заходів щодо недопущення в подальшому порушення при складанні тендерної документації (пункту 19 частини другої статті 22 Закону), зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущене порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систем у закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погодившись з висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні»(далі - Закон № 2939, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону № 2939 здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону № 2939 державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 9 вказаного Положення визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Згідно з п. 1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби № 23 від 02.06.2016, Західний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій, Хмельницькій областях (далі - управління).

Пп. 2 п. 4 зазначеного Положення передбачено, що Офіс відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, моніторингу закупівель.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 5 Закону № 2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України від 25.12.2015 № 922 «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922, у редакції, чинній на час проведення моніторингу процедури закупівлі).

За визначенням п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 922 визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону № 922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Ч. 6 ст. 8 Закону № 922 передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до ч. 7 ст. 8 Закону № 922 у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з абз. 2 ч. 8 ст. 8 Закону № 922 протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відповідно до ч. 10 ст. 8 Закону № 922 у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

За приписами ч. 19 ст. 8 Закону № 922 форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання наведених норм закону наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ «Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку» Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (далі - Порядок № 552), у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.05.2021 у справі № 160/4421/20.

За своїм змістом висновок органу державного фінансового контролю є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим ст. 2 КАС України. Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена ч. 10 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 320/733/19.

Так, за результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, а саме тендерна документація Замовника не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій та зобов`язано замовника вжити заходів щодо недопущення в подальшому порушення при складанні тендерної документації (пункту 19 частини другої статті 22 Закону), зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущене порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систем у закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Суд, оцінюючи обґрунтованість висновку, виходить з того, що з огляду на всі цитовані вище вимоги Закону № 922 і Положення № 43 органи державного фінансового контролю в ході здійснення моніторингу закупівель мають бути орієнтовані на виявлення дійсних і конкретних порушень Закону № 922, які ставлять під сумнів прозорість і законність самої процедури проведення закупівлі та унеможливлюють визнання її такою, що відбулась.

Згідно з п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 у тендерній документації зазначаються опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

На момент публікації оголошення про проведення відкритих торгів щодо закупівлі послуги: «Деталі контактної мережі Код ДК 021-2015-31220000-4 Елементи електричних схем» набрав чинності наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710, зареєстрований в Міністерстві юстиції 29.07.2020 за № 715/4998, яким визначено виключний перелік формальних помилок, які можуть бути допущені учасниками закупівлі в інформації та документах, поданих у складі тендерної пропозиції.

Наведене свідчить, що законодавець передбачив перелік формальних помилок, в якому містяться їх приклади, які унеможливлюють беззаперечного відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі.

Так, у розділі ІІІ тендерної документації зазначено: «Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, допущення яких учасниками в тендерних пропозиціях не призведе до відхилення їх пропозицій, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції та її відповідність, зокрема вимогам Додатків до тендерної документації, а саме технічні помилки та описки.».

Крім цього у розділі ІІІ тендерної документації замовник описав та повністю зазначив увесь перелік формальних (несуттєвих) помилок, який передбачений відповідним наказом Уповноваженого органу, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, а саме Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 15.04.2020 №710, яким затверджено Перелік формальних помилок.

Верховним Судом сформовано правові висновки щодо застосування вказаних приписів, зокрема, у постанові від 19 травня 2022 у справі №200/11480/20-а, де вказав, що до формальних помилок належать технічні, механічні та інші помилки, допущені учасниками в документах, які вони подали у складі тендерної пропозиції, і такі, що не нівелюють технічний потенціал та конкурентоздатність учасника. Крім того, звернуто увагу, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Наголошено на тому, що законодавець передбачив перелік помилок, які унеможливлюють беззаперечного відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі.

З огляду на зміст тендерної документації замовника, вбачається, що фактично позивачем визначені формальні (несуттєві) помилки, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, які в повному обсязі відповідають Переліку формальних помилок, затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710.

Суд звертає увагу на те, що чинне законодавство України не встановлює вимог щодо змісту та форми прикладів формальних (несуттєвих) помилок, які мають зазначатися в тендерній документації.

При цьому в силу пункту 11 частини першої статті 9 Закону № 922 однією із основних функцій Уповноваженого органу є саме розроблення та затвердження переліку формальних помилок.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 05.04.2023 у справі №420/17618/21.

Таким чином цілком очевидно, що замовник виконав у повному обсязі приписи п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, що, насамперед, свідчить про протиправність оскаржуваного висновку контролюючого органу.

За наведених обставин, суд зазначає, що спірний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі складений без урахування обставин, які мали значення для його прийняття, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (ч. 2 ст. 77 КАС України).

У свою чергу, суди у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч. 2 ст. 2 КАС України).

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд дійшов висновку про обґрунтованість позивачем позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби, оприлюдненого в електронній системі закупівель «Prozorro» 16.12.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі, інформація щодо якої оприлюднена в електронній системі закупівель Prozorro за посилання https://prozorro.gov.ua.tender/UA-2021-12-001764-b, відтак позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі.

Щодо судових витрат, то згідно ч. 1 ст. 139 КАС України такі відшкодовуються позивачу в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-77, 90, 139, 242-246, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

позов Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5; ) в особі регіональної філії «Одеська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» (65012, м. Одеса, вул. Пантелеймонівська, 19; ) до Західного офісу Держаудитслужби (79007, м. Львів, вул. Костюшка,8; ) про визнання протиправним та скасування висновку, задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби, оприлюднений в електронній системі закупівель «Prozorro» 16.12.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі, інформація щодо якої оприлюднена в електронній системі закупівель Prozorro за посилання https://prozorro.gov.ua.tender/UA-2021-12-001764-b.

Стягнути на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Одеська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за рахунок бюджетних асигнувань Західного офісу Держаудитслужби сплачений судовий збір у розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Сидор Н.Т.