Справа № 752/21726/24
Суддя: Слободянюк А. В.
Дата ухвалення: 2024-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/752/317/24
У Х В А Л А

15 жовтня 2024 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Слободянюк А.В., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

До Голосіївського районного суду міста Києва звернувся позивач ОСОБА_1 з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 в якому просить суд:

- визнати поважними причини пропуску строку оскарження постанови ІНФОРМАЦІЯ_2 від 13 вересня 2024 року №410 у справі про адміністратвине правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 210 КУпАП та поновити його;

- постанову ІНФОРМАЦІЯ_2 від 13 вересня 2024 року №410 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 210 КУпАП України, скасувати, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Вказану позову заяву було передано в провадження судді Слободянюк А.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Позовна заява має відповідати вимогам статтям 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України До позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті..

При цьому, ч. 2 ст. 161 КАС України визначено, що уразі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Убачається, вказані вимоги процесуального закону позивачем не виконані, оскільки позовна заява з додатками надійшла до суду в електронній формі через електронний кабінет, однак не додано доказу направлення відповідачу копії позовної заяви із додатками, листом із описом вкладення, з попредметним зазначенням повної назви кожного документу (додатку до позовної заяви), у достатньому для його ідентифікації обсязі (дата, номер).

Таким чином, позивачу слід усунути вказані недоліки та подати до суду докази надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору №2103-9433-5289-3841 від 23 вересня 2024 року зі змісту якої вбачається, що ТОВ «Споживчий центр» здійснило платіж у розмірі 605,60 грн. із призначенням платежу «… Судовий збір за позовом ОСОБА_1 , Голосіївський районний суд м. Києва».

Окрім зазначеного, відповідно до ст. 9 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Ч. 10 ст. 169 КАС України передбачає, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

При перевірці зарахування судового збору, станом на 15 жовтня 2024 року, встановлено, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Судом встановлено, що квитанція про сплату судового збору в національній валюті від 23 вересня 2024 року №2103-9433-5289-3841 поєднана та обліковується у справі №752/20367/24, провадження 2-а/752/317/24.

Отже, повторне використання документу, який підтверджує оплату судового збору за раніше поданий позивачем аналогічний позов до відповідача, суперечить вимогам Закону.

Крім того, на неналежність як доказу оплату судового збору повторно використаного платіжного доручення вказує Верховний Суду в постанові від 05.08.2021 року у справі №160/5879/20.

Таким чином, ОСОБА_1 за подачу позовної заяви має сплатити судовий збір на загальних підставах у розмірі 605 гривні 60 копійок (оскільки позовна заява подана за допомогою системи «Електронний суд»).

Сплата судового збору має бути здійснена за наступними реквізитами:

отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Голосіїв.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО)899998

Рахунок отримувача UA0026002

Код класифікації доходів бюджету 22030101 Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);

Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Голосіївський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Статтею 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси. Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися відповідно до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.

Проте, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.

Так, відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів із дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Одночасно згідно зі ст. 289 КУпАП скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів із дня винесення постанови, а щодо постанов у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів із дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись. Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Суд враховує ту обставину, що позивач дізнався про можливе порушених його прав, свобод та інтересів саме 13 вересня 2024 року, таким чином строк для звернення з адміністративним позовом становить до 23 вересня 2024 року включно, натомість позивач звернувся з даним позовом 01 жовтня 2024 року, тобто після спливу процесуального строку.

Як зазначено у позові, позивач вже звертався до суду з аналогічним позовом, який ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30 вересня 2024 року було повернуто, а отже, задля вирішення питання поновлення строку на звернення до суду з даним позовом позивачу необхідно надати суду докази звернення до суду раніше (примірник позовної заяви з відміткою суду про прийняття позову канцелярією, конверт із поштовим штемпелем, докази направлення позову через електронний кабінет, тощо) та належним чином засвідчену копію ухвали про повернення позовної заяви від 30 вересня 2024 року.

З огляду на викладене, відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, позовна заява підлягає залишенню без руху, позивачу необхідно в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути зазначені в ній недоліки.

На підставі викладеного та керуючись статями 160, 161, 169 КАС України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху та запропонувати позивачу в десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку не усунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута позивачу відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. При цьому, абз. 1 ч. 2 ст. 161 КАС України визначено, що у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Слободянюк