Справа № 200/5079/24
Суддя: Куденков К.О.
Дата ухвалення: 2024-10-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

24 жовтня 2024 року Справа №200/5079/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Куденкова К.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративний позов Державного підприємства «Добропілля-Видобуток» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною і скасування податкової вимоги, визнання протиправним і скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

У липні 2024 року Державне підприємство «Добропілля-Видобуток» (далі ДП «Добопілля-Видобуток», позивач) звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області (далі ГУ ДПС, відповідач), в якому просить: - визнати протиправною і скасувати податкову вимогу від 19 січня 2024 року за формою "Ю" № 0-0599; - визнати протиправним в скасувати рішення від 19 січня 2024 року № 5/05-99-13-02-20/43895975 про опис майна у податкову заставу.

Ухвалою суду від 29 липня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, витребувані докази.

Ухвалою суду від 27 вересня 2024 року позовну заяву Державного підприємства «Добропілля-Видобуток» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною і скасування податкової вимоги, визнання протиправним і скасування рішення було залишено без руху, надано Державному підприємству «Добропілля-Видобуток» десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків шляхом подання до Донецького окружного адміністративного суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із обґрунтуванням поважності підстав його пропуску і доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Вказану ухвалу доставлено до електронного кабінету Державного підприємства «Добропілля-Видобуток» 27.09.2024 о 17 год. 21 хв., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, яка міститься в КП «Діловодство спеціалізованого суду».

Станом на 24 жовтня 2024 року заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду і докази поважності причин його пропуску позивач не надав.

Пунктами 56.1 і 56.2 ст. 56 Податкового кодексу України передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору (п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України).

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України встановлено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

У Рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» від 25 січня 2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Суд ураховує практику Європейського суду з прав людини, який у пункті 53 рішення від 08 квітня 2010 року у справі «Меньшакова проти України» зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням у випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету, за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (див. рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 року у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), пункт 57, Series A, № 93).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, Європейський суд з прав людини раніше визначив позовну давність як законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після спливу певного періоду з того часу, як правопорушення було скоєне (справа «OAO Neftyanaya kompaniya YUKOS проти Росії», № 14902/04, § 570, рішення від 20 вересня 2011 року).

Суд зазначає, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

19 січня 204 року ГУ ДПС складено податкову вимогу № 0-0599 про те, що станом на 18.01.2024 сума податкового боргу позивача становить 61 140 908,60 грн.

Рішенням ГУ ДПС у Донецькій області від 19.01.2024 № 5/05-99-13-02-20/43895975 про відповідно до ст. 89 розділу ІІ Податкового кодексу України вирішено здійснити опис майна, що перебуває у власності (господарському віданні або оперативному управлінні) платника податку ДП «Добропілля-Видобуток».

На податкову вимогу від 19.01.2024 № 0-0599 і рішення про опис майна у податкову заставу від 19.01.2024 № 5/05-99-13-02-20/43895975 позивачем подана скарга до Державної податкової служби України Вих. № 01-10/149 від 13.02.2024, в якій просив скасувати рішення Головного управління ДПС у Донецькій області: - податкову вимогу за формою "Ю" від 19.01.2024 № 0-0599; - рішення про опис майна у податкову заставу від 19.01.2024 № 5/05-99-13-02-20/43895975.

Рішенням Державної податкової служби України № 10633/6/99-00-06-03-03-06 від 12.04.2024 залишило без змін податкову вимогу ГУ ДПС у Донецькій області від 19.01.2024 № 0-0599 і рішення ГУ ДПС у Донецькій області про опис майна у податкову заставу від 19.01.2024 № 5/05-99-13-02-20/43895975.

Суд зазначає, що позивач до позовної заяви надав копію рішення Державної податкової служби України № 10633/6/99-00-06-03-03-06 від 12.04.2024, з якого випливає, що це рішення позивач отримав 15.04.2024, що підтверджуєтеся відбитком штемпелю ДП «Добропілля-Видобуток» про отримання - вхідний № 01-08/584 від 15.04.2024.

У позовній заяві позивач також зазначає, що 15.04.2024 отримав рішення Державної податкової служби України № 10633/6/99-00-06-03-03-06 від 12.04.2024.

Позивач звернувся до суду з цим позовом 24 липня 2024 року, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду з позовом, що встановлений ч. 3 ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду і докази поважності причин його пропуску позивач не надав. У позовній заяві та доданих до неї документах також відсутнє обґрунтування поважності причини пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 248, 256, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без розгляду позовну заяву Державного підприємства «Добропілля-Видобуток» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною і скасування податкової вимоги, визнання протиправним і скасування рішення.

Ухвала складена в повному обсязі і підписана 24 жовтня 2024 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.О. Куденков