Справа № 240/4288/24
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2024 року м. Житомир справа № 240/4288/24

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся представник ОСОБА_1 - адвокат Сачок А.В. із позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.02.2024 №84 "Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" в частині застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну відповідність.

Заявлені до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі також відповідач, Департамент, ДПП) вимоги адвокат мотивує відсутністю складу дисциплінарного проступку в діях позивача та протиправністю оскаржуваного наказу. Вважає, що службове розслідування проведене із порушенням встановленої процедури.

Ухвалою суду від 12.03.2024 поновлено пропущений строк звернення до суду, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

25.03.2024 від представника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі також відповідач, Департамент) надійшов відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на їх безпідставність та необґрунтованість. Висловлюючи свою правову позицію з приводу спірних правовідносин, зауважив, що позивач став учасником події №108925553, яка кваліфікована як "Опір представникові влади, працівникові правоохоронного органу" (повідомлення категорії "Бета", потребувало негайного оперативного реагування) та зареєстроване в журналі ЄО Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 07.12.2023 за №50659. За результатами перегляду відеозаписів з портативного відеореєстратора позивача за подією, що сталася 07.12.2023 (отримання травмування за адресою: АДРЕСА_1 , біля приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 працівника поліції), встановлено, що ОСОБА_2 під час спільного перебування з правопорушником ОСОБА_3 біля приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 поводив себе стримано, тактовно та ввічливо. На запитання правопорушника відповідав коректно та намагався припинити й запобігти конфлікту, який стався до їх прибуття. Працівники наряду "ГРАНІТ-0103" ( ОСОБА_2 , ОСОБА_4 ) попередили правопорушника про застосування фізичної сили та спецзасобів, в разі продовження протиправних дій, після чого старший лейтенант поліції ОСОБА_4 пішов здійснювати збір матеріалів для оформленням адміністративних правопорушень. У той час, сержант поліції ОСОБА_2 залишився з правопорушником наодинці. Але так як правопорушник перебував з ознаками алкогольного сп`яніння та на зауваження поліцейського не завжди реагував, між ними виникла суперечка, ОСОБА_5 повівся на словесні маніпуляції зі сторони поліцейського, щодо нанесення фізичного впливу. За висновками дисциплінарної комісії, сержант поліції ОСОБА_2 не до кінця усвідомлюючи можливі наслідки поведінки учасників конфлікту, провокуючи правопорушника, отримав травмування. Вважає, що сержант поліції ОСОБА_2 порушив вимоги Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, а саме під час конфлікту з правопорушником не дотримувався норм ділового мовлення, професійної етики, не контролював свою поведінку, емоції, поводив себе нестримано, що вплинуло на його подальшу службову поведінку та отримання ним травмування. Крім того, за твердженнями дисциплінарної комісії сержант поліції ОСОБА_2 не обрав правильний вибір тактики реагування в даній конфліктній ситуації, не віддав перевагу розрахунку на гірше і відповідно не продумав свої дії наперед, чим порушив заходи, спрямовані на забезпечення особистої безпеки поліцейського, зокрема інструкції з охорони праці при виконанні службових обов`язків, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 07.08.2019 №1396, що призвело до отримання ним травмування при виконанні службових обов`язків.

Відповідно до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вказує наступне.

Встановлено, що ОСОБА_1 проходить службу в УПП в Житомирській області ДПП.

Згідно з графіком чергування батальйону УПП в Житомирській області ДПП на грудень 2023 року до несення служби на денну зміну з 08.00 до 20.00 07.12.2023 залучався особовий склад роти № 1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП.

Відповідно до розстановки сил та засобів батальйону УПП в Житомирській області ДПП з 08.00 до 20.00 07.12.2023 поліцейський взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП сержант поліції ОСОБА_1 перебував у складі наряду "ГРАНІТ-0103" спільно з інспектором взводу №1 роти №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 на службовому транспортному засобі ТОYОТА PRIUS, номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні).

Як зазначено, в матеріалах службового розслідування, відповідно до відомостей з інформаційно-комунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції" (далі - ІКС "ІПНП", 07.12.2023 о 10.48 на скорочений номер "102" надійшло повідомлення ОСОБА_7 , чергового військкомату ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), з інформацією про те, що за адресою: вул. Монтана, 18, м. Житомир, на даний час з двома ухилянтами виник конфлікт.

Диспетчером для реагування за вказаним повідомленням о 10.51 призначено наряд "ГРАНІТ-0103" у складі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 та сержанта поліції ОСОБА_1 . Відмітка про прийняття завдання проставлена о 10.52, про прибуття-о 11.01.

У подальшому 07.12.2023 о 11.42 на скорочений номер "102" надійшло повідомлення ОСОБА_1 , працівника поліції з наряду "ГРАНІТ- 0103", про те, що їх наряд приїхав на виклик за адресою: АДРЕСА_1 , де ОСОБА_8 наніс йому тілесні ушкодження по обличчю та чинив опір працівникові поліції.

Як зазначає представник відповідача у відзиві на позов, вказане повідомлення, подія №108925553, кваліфіковане як "Опір представникові влади, працівникові правоохоронного органу" (повідомлення категорії "Бета", потребувало негайного оперативного реагування) та зареєстроване в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО) Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області 07.12.2023 за №50659.

Диспетчером для реагування за вказаним повідомленням призначався наряд "ГРАНІТ- 0103", що затримав правопорушника та здійснював охорону місця події, а також наряд Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ФОРА-781 (слідчо-оперативна група).

Про вказану подію за участі поліцейського оперативно поінформовано центральний орган управління поліції, що підтверджується матеріалами ЄО від 07.12.2023 за № 50659 та спецповідомленням відділу чергової служби УПП в Житомирській області ДПП. Відповідно до вказаного інформування 07.12.2023 о 11.40 під час реагування на повідомлення про "Конфлікт" за адресою: вул. Монтана,, 18, м. Житомир, працівникам наряду "ГРАНІТ-103" виявлено ОСОБА_8 , з ознаками алкогольного сп`яніння, який виражався нецензурною лайкою та порушував громадський порядок, на зауваження поліцейських не реагував. Під час оформлення адміністративних матеріалів стосовно ОСОБА_9 , останній несподівано наніс сержанту поліції ОСОБА_10 ліктем один удар в область голови, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді забою виличної ділянки голови праворуч ("забій м`яких тканин обличчя"). Сержанту поліції ОСОБА_10 надано медичну допомогу без госпіталізації. На місце події виїжджала СОГ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області.

Відомості за вказаним фактом 07.12.2023 слідчим слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області лейтенантом поліції ОСОБА_11 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за №0003671 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 Кримінального кодексу України (далі - КК України).

За результатами реагування на повідомлення про "Конфлікт", що надійшло на скорочений номер "102" 07.12.2023 о 10.48, старший наряду - старший лейтенант поліції ОСОБА_4 о 12.37 сформував та подав електронний рапорт, відповідно до змісту якого наряд, прибувши за вказаною адресою, виявив заявника, який повідомив, що в приміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 привезли особу, яка ухиляється від військової служби, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що поводить себе неадекватно. На останнього було винесено постанову за частиною першою статті 178 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та складений протокол про адміністративне правопорушення за статтею 173 КУпАП.

У подальшому сержант поліції позивач поінформував безпосереднього керівника про причини, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського та у зв`язку з отриманим травмуванням, поліцейський завершив виконувати службові обов`язки.

У зв`язку із вищезазначеним фактом та керуючись ч.ч. 1-4 ст. 14, ч.1-2 ст.15, ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", абз.5 п.2, п.4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, п.п. 2-4 розд. І, п.4 розділу II Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 з метою своєчасного, повного та об`єктивного встановлення всіх обставин можливого порушення службової дисципліни, що призвело до травмування поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Житомирській області ДПП) сержанта поліції Гуріна А.В. 07.12.2023 за адресою: вул. Монтана, 18, м. Житомир, під час реагування на повідомлення про "Конфлікт", що надійшло на скорочений номер екстреного виклику поліції "102", прийнято наказ "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" №2 від 05.01.2024.

За висновком службового розслідування від 19.01.2024, затвердженим начальником УПП в Житомирській області ДПП Євгенієм Ганзюком, відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, знайшли своє підтвердження, а в діяннях сержанта поліції ОСОБА_12 наявний склад дисциплінарного проступку, що призвів до його травмування.

За вчинення позивачем дисциплінарного проступку наказом ДПП Національної поліції України №84 від 13.02.2024 застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. З прийнятим наказом позивач ознайомився 15.02.2024, про що свідчить його підпис, однак не погоджується із таким, вважає, що оскаржуваний наказ підлягає скасуванню.

Вважаючи права позивача порушеними його представник звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 1 Закону №580-VIII встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону №580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною 1 ст. 59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статутом визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідності до ч.2 ст.1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Положеннями ч.3 ст.1 Статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893, який кореспондується з нормами Статуту, передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 2 статті 22 Статуту передбачено, що наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Відповідно до ч.10 ст.14 Статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Розділом V Статуту передбачені особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Статтею 26 розділу V Статуту визначено, що період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів, про що свідчить зміст ч. 3 ст. 26 розділу V Статуту.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

Положеннями ч.5-6 ст. 26 розділу V Статуту визначено, що за результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Частинами 1-2 ст.29 Статуту вказано, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини (ч.3 ст.29 Статуту).

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", Законом України "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями ст. 16 Статуту передбачено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Як свідчать матеріали справи, під час проведення службового розслідування, за результатами якого прийнято оскаржуваний наказ, встановлено факт учинення позивачем дисциплінарного проступку.

Зокрема, під час проведення службового розслідування посадовими особами УПП в Житомирській області ДПП встановлено, що позивач не до кінця усвідомлюючи можливі наслідки поведінки учасників конфлікту, легковажно розраховуючи на їх відвернення, здійснював щодо ОСОБА_9 психологічний тиск, спрямований на вчинення останнім неправомірних дій стосовно нього, зокрема нанесення тілесних ушкоджень. Водночас, ОСОБА_5 усвідомлюючи неправомірність вказаних дій щодо поліцейського, не вчиняв таких дій щодо поліцейського, однак ОСОБА_2 й надалі провокував ОСОБА_13 та підбурював на вчинення певних дій зі сторони правопорушника. Тобто, на думку відповідача, під час конфлікту позивач не дотримався норм ділового мовлення, професійної етики, не контролював свою поведінку, емоції, поводив себе нестриманно стосовно ОСОБА_9 , в результаті чого отримав тілесні ушкодження. Як стверджує відповідач, позивач не обрав правильний вибір тактики реагування в даній конфліктній ситуації, не віддав перевагу розрахунку на гірше і відповідно не продумав свої дії наперед, чим порушив заходи, спрямовані на забезпечення своєї особистої безпеки, що призвело до отримання ним травмування при виконанні службових обов`язків.

Під час надання пояснень, у ході службового розслідування, позивач на запитання про вжиття заходів, для деескалації конфлікту та дотримання норм ділового мовлення під час спілкування з правопорушником під час вказаного конфлікту пояснив, що розірвав дистанцію між ОСОБА_3 та намагався словесно його заспокоїти. Крім того, ділового мовлення дотримувався, нецензурною лайкою не висловлювався, честь та гідність не принижував, дотримувався Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС №1179 від 09.11.2016. На запитання з якою метою неодноразово повідомляв правопорушнику про необхідність застосування стосовно себе фізичного впливу, попри небажання останнього вчиняти такі дії через усвідомлення їх неправомірності, позивач відповів, що повів себе так, з метою заспокоїти правопорушника, навести з ним словесний контакт, втім ОСОБА_5 несподівано скоротив дистанцію та наніс тілесні ушкодження, після чого, до нього було застосовано фізичну силу (повалення на землю) та тримання на фізичному контролі. На запитання з якою метою вчинявся психологічний тиск стосовно ОСОБА_9 , який призвів до подальшого вчинення ним дій, які мають ознаки кримінального правопорушення пояснив, що не відчував, що вказана особа може вчинити протиправні дії у зв`язку із тим, що перебував під час виконання службових обов`язків у форменому одязі. Крім того, позивач пояснив, що висловлюючись до ОСОБА_9 про можливість застосування фізичного впливу стосовно себе, не мав на меті вчинення ним саме протиправних дій, а такі висловлювання спровокувала зухвала поведінка правопорушника, а саме надмірна зухвалість, неповага до працівника правоохоронного органу, що виражалася у продовженні протиправних дій та невиконанні законних вимог поліцейського.

Оцінюючи надані пояснення та інші матеріали службового розслідування, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Як свідчать матеріали справи, у зв`язку із наявність за вищеописаних подій оскаржуваним наказом на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби ( ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції ( ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Аналіз викладених норм, дає підстави для висновку, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту.

Крім того, Дисциплінарний статут було доповнено розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану", відповідно до Закону №2123-IX від 15.03.2022.

Тобто, дисциплінарному стягненню у виді попередження про неповну службову відповідність передує менш суворе дисциплінарне стягнення зауваження, догана, сувора догана, тобто дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, послідовно, від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

За змістом ухвали Верховного Суду від 17.04.2023 у справі №560/8721/22 вид дисциплінарного стягнення, обраний з порушенням послідовності встановленої у статті 29 Дисциплінарного статуту, є незаконним, непропорційним та необґрунтованим.

Проаналізувавши встановлені під час судового розгляду обставини, суд вважає, що під час проведення службового розслідування та прийняття спірного наказу не з`ясовані обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності позивача.

Разом з тим, дисциплінарної комісією не взято до уваги пояснення позивача стосовно вжитих заходів, для деескалації конфлікту та дотримання норм ділового мовлення під час спілкування з правопорушником під час вказаного конфлікту (дотримувався необхідної дистанції між ОСОБА_3 , врегульовував конфлікт шляхом дотримання ділового мовлення, нецензурну лайку не вживав, не принижував честь та гідність особи). Висловлювання позивача, які за висновками дисциплінарної комісії спровокували нанесення позивачу тілесних ушкоджень, мали місце у зв`язку із зухвалою поведінкою правопорушника, неповагою до працівника правоохоронного органу, що виражалася у продовженні протиправних дій та невиконанні законних вимог поліцейського. Однак дисциплінарною комісією не надано належну оцінку таким поясненням позивача, зокрема спрямування його дій на врегулювання конфлікту.

З огляну на встановлені обставини справи, на думку суду висновок службового розслідування не містить самостійно доведених фактів, які б підтверджували порушення позивачем виконання службових обов`язків та службової дисципліни.

Більш того, застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення відповідач не врахував, відсутність у позивача діючих дисциплінарних стягнень (відомості про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності матеріали справи не містять).

З урахуванням наведених вище обставин справи, суд вважає, що відповідач обрав вид дисциплінарного стягнення - попередження про неповну службову відповідність, без дотримання порядку накладення дисциплінарних стягнень від менш суворого до більш суворого виду дисциплінарного стягнення, оскільки дисциплінарному стягненню у виді попередження про неповну службову відповідність передує три менш суворі: зауваження, догана, сувора догана. Таким чином, дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, послідовно, від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Оскільки на момент проведення службового розслідування у позивача не було діючих дисциплінарних стягнень, раніше до дисциплінарної відповідальності позивач також не притягувався, тому обраний вид дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність є непропорційним та необґрунтованим, та таким, що обраний не відповідно до положень статті 29 Дисциплінарного статуту, без порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Проаналізувавши встановлені обставини справи, які підтверджені наявними у матеріалах справи доказами, суд дійшов висновку оскаржуваний наказ, яким притягнено позивача до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Згідно частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (частина 1 статті 90 КАС України).

Частиною 1 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина 2 статті 77 КАС України).

За таких обставин, перевіривши наявні у справі докази, суд вважає, що накладене дисциплінарне стягнення є неспівмірним із виявленим проступком позивача, а тому заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Щодо вирішення питання про стягнення з бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрат на правничу допомогу, суд зважає на наступне.

У прохальній частині позовної заяви представник позивача просить вирішити питання про судові витрати позивача на правову допомогу.

При цьому, будь-яких доказів в підтвердження суми наданих адвокатських послуг представник позивача не надав. У матеріалах справи міститься лише договір про надання правничих послуг від 23.02.2024, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії, посвідчення адвоката та ордер на надання правничої (правової) допомоги від 29.02.2024. Вказані документи долучені до позовної заяви на підтвердження повноважень звернення до суду.

Суд вважає, що за наявними документами, не підтверджені судові витрати позивача на правову допомогу, оскільки розмір витрат на правничу допомогу може бути встановлений судом лише на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Однак такі докази в матеріалах справи відсутні.

У силу приписів ст. 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 . РНОКПП: НОМЕР_2 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, 3, м. Київ, 03048. ) про визнання протиправним та скасування наказу, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.02.2024 №84 "Про застосування до працівника УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарного стягнення" в частині застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну відповідність.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції Національної поліції України витрати зі сплати судового збору у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) 20 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст складено: 23 жовтня 2024 р.

23.10.24