Справа № 320/11778/24
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2024-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2024 року № 320/11778/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кочанової П.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС» до Головного управління ДПС у м. Києві (як відокремленого підрозділу ДПС України) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (як відокремленого підрозділу ДПС України), в якому просить суд:

- визнати повністю протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві (як відокремленого підрозділу ДПС України) № від 09.02.2024 року,

- визнати повністю протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві (як відокремленого підрозділу ДПС України) № від 09.02.2024 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що висновки податкового органу щодо заниження податку на доходи фізичних осіб та, як наслідок, військового збору, є безпідставними та недоведеними, а ґрунтуються лише на припущеннях та за відсутності доказів. Таким чином, прийняті спірні податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22 березня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 23 квітня 2024 року о 12:00 год.

Відповідач заперечував проти задоволення позову, зазначивши у відзиві, що висновки акту перевірки є обґрунтованими, оскільки загальна сума виграшів та повернень гравцям в азартну гру становить загальний відсоток виграшу на рівні не менше 90%, однак позивачем не здійснено належні відрахування податку на доходи фізичних осіб та військового збору. Таким чином, податкові повідомлення-рішення прийнято правомірно та підстав для скасування немає.

У відповіді на відзив позивач наголошував на помилковості висновків контролюючого органу та зауважено, що показники загального відсотку виграшу (теоретичне повернення гравцю), які визначені виробниками у налаштуваннях гральних автоматів, не мають прямого впливу на фактичний розмір виграшів. Податковим органом під час перевірки не встановлено фактів виплати позивачем виграшів у більшому розмірі, ніж заявлено у звітних документах позивача, що свідчить про безпідставність та необґрунтованість висновків про порушення податкового законодавства в частині нарахування та виплат податку на доходи фізичних осіб та військового збору.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2024 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, відкладено підготовче засідання до 28 травня 2024 року о 14:00 годині.

У підготовчому засіданні 28 травня 2024 року судом оголошено перерву до 18 червня 2024 року о 10:30 годині.

У підготовчому засіданні 18 червня 2024 року судом відкладено розгляд справи до 21 червня 2024 року об 11:00 годині.

У підготовчому засіданні 21 червня 2024 року судом оголошено перерву до 2 липня 2024 року о 16:30 годині.

У підготовчому засіданні 2 липня 2024 року судом протокольною ухвалою закрито підготовче провадження та призначено справу для розгляду по суті на 10 вересня 2024 року о 15:00 годині.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 2 липня 2024 року викликано в судове засідання, призначене на 10 вересня 2024 року о 15:00 годині, як свідка головного державного інспектора відділу планових перевірок податкових агентів управління податкового аудиту фізичних осіб ГУ ДПС у м. Києві - Кіяшко Сергія Олексійовича.

У судове засідання 10.09.2024 року з`явилися повноважні представники позивача та відповідача. Представник позивача просив суд задовольнити позовні вимоги, представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позову.

Також, у судовому засіданні 10.09.2024 року в якості свідка допитано:

- ОСОБА_1 - головного державного інспектора відділу планових перевірок податкових агентів управління податкового аудиту фізичних осіб ГУ ДПС у м. Києві. Так, свідок пояснив, що як посадова особа Головного управління ДПС в м. Києві було проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС», за наслідками якої було складено акт від 26.12.2023№ 85762/ж5/26-15-24-02-02-43457335.

Заслухавши представників сторін, розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС» з метою дотримання вимог податкового законодавства єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за відповідний період.

За результатами перевірки відповідачем складено акт від 26.12.2023 № 85762/ж5/26-15-24-02-02-43457335, у висновках якого зазначено про порушення позивачем, зокрема:

- пп. 162.1.1 п.162.1 ст.162, пп.163.1.1 п.163.1 ст.163, пп.163.1.2 п.163.1 ст.163, пп.164.2.8 п.164.2 ст.164, п.167.1 ст.167, пп.168.1.1 п.168.1 ст.168, пп.170.6.1 п.170.6 ст.170, пп.170.6.4, п.170.6 ст.170, пп. «а» п.176.2 ст.176 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по податку на доходи фізичних осіб на суму 7 685 305,84 грн, в т.ч. за 2021 293 337,00 грн, за 2022 11 734 069,93 грн, за 2023 24 825 542,94 грн;

- пп.168.1.1 п.168.1 ст.168 з урахуванням пп.1.2, пп.1.3 та пп.1.6 п.16-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, пп.168.4.4 п.168.4 ст.168 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено зобов`язання по сплаті до бюджету військового збору на загальну суму 640 442,15 грн, в т.ч. за 2021 5 465,92 грн, за 2022 218 647,27 грн, за 2023 416 328,98 грн.;

- п. 49.2, пп. 49.18.2 п. 49.18 ст. 49, п. 51.1 ст. 51, пп. б п. 176.2 ст. 176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI, зі змінами, р. ІІІ «Порядку заповнення та подання агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку» затвердженого наказом Мінфіну України від 13.01.2015 № 4, а саме, не відображено суми нарахованих та виплачених виграшів фізичним особам за IV квартал 2021 року, І квартал 2022 року, ІІІ-IV квартали 2022 року, І-ІІІ квартали 2023 років.

На підставі акту перевірки відповідачем прийнято податкові повідомлення-рішення № від 09.02.2024, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податків та зборів, пені з податку на доходи фізичних осіб на 9 606 632,30 грн, у т.ч. за основним зобов`язанням в розмірі 7 685 305,84 грн, пені та штрафними санкціями 1 921 326,46 грн та № від 09.02.2024, яким збільшено суму грошового зобов`язання з військового збору на 800 552,69 грн, у т.ч. за основним зобов`язанням в розмірі 640 442,15 грн та за штрафними санкціями/пенею 160 110,54 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 67 Конституції України передбачено обов`язок сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Статтею 67 Основного Закону закріплено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - ПК України).

Відповідно до пункту 6.1 статті 6 ПК України податком є обов`язковий, безумовний платіж до відповідного бюджету, що справляється з платників податку відповідно до цього Кодексу.

Відповідно до пункту 162.1 статті 162 ПК України платниками податку на доходи фізичних осіб є: фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи; фізична особа - нерезидент, яка отримує доходи з джерела їх походження в Україні; податковий агент.

Пунктом 16.1 статті 16, пунктом 36.1 статті 36, пунктом 38.1 статті 38 ПК України, передбачено, що платники податків зобов`язані сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом; податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом; виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Розділом IV Податкового кодексу України встановлено порядок сплати податку на доходи фізичних осіб.

Так, відповідно до підпункту 162.1.1 пункту 162.1 статті 162 Податкового кодексу України платником податку є, у тому числі фізична особа - резидент, яка отримує доходи як з джерела їх походження в Україні, так і іноземні доходи.

Об`єктом оподаткування резидента є: загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України (пункт 163.1 статті 163 Податкового кодексу України).

Як встановлено абзацами 1, 2 пункту 164.1 статті 164 Податкового кодексу України, базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Загальний оподатковуваний дохід складається з доходів, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання), доходів, які оподатковуються у складі загального річного оподатковуваного доходу, та доходів, які оподатковуються за іншими правилами, визначеними цим Кодексом (підпункт 164.1.1 пункту 164.1 статті 164 Податкового кодексу України).

Згідно з пунктом 167.1 статті 167 Податкового кодексу України ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

Стаття 170 ПК України регламентує особливості нарахування (виплати) та оподаткування окремих видів доходів, у тому числі оподаткування виграшів та призів.

Податковим агентом платника податку під час нарахування (виплати, надання) на його користь доходу у вигляді виграшів (призів) у лотерею чи в інші розіграші, у букмекерському парі, у парі тоталізатора, призів та виграшів у грошовій формі, одержаних за перемогу та/або участь в аматорських спортивних змаганнях, у тому числі у більярдному спорті, є особа, яка здійснює таке нарахування (виплату) (п.п.170.6.1 п.170.6 ст.170 ПК України).

Підпунктом 170.6.4. пункту 170.6 ПК України визначено, що оподаткування доходів у вигляді виграшів та призів, інших, ніж виграш (приз) у лотерею, здійснюється у загальному порядку, встановленому цим Кодексом для доходів, що остаточно оподатковуються під час їх нарахування, за ставкою, визначеною в абз.1 п.167.1 ст.167 цього Кодексу.

Відповідно до п.п.170.6.5 п.170.6 ПК України доходи, зазначені у цьому пункті, остаточно оподатковуються під час їх виплати за їх рахунок.

Правові засади здійснення державного регулювання господарської діяльності у сфері організації та проведення азартних ігор в Україні, визначає правові, економічні, соціальні та організаційні умови функціонування азартних ігор визначає Закон України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор», згідно з ч.3 ст.9 якого контроль за дотриманням норм податкового законодавства у сфері організації та проведення азартних ігор здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» у цьому законі терміни вживаються в такому значенні, зокрема:

онлайн-система організації та проведення азартних ігор (онлайн-система) - сукупність технічних, програмних та програмно-апаратних засобів, що забезпечує (у тому числі в мережі Інтернет) організацію та проведення азартних ігор, збір даних про прийняті ставки, їх облік та реєстрацію, визначення, облік та виплату виграшів (призів), а також здійснення інших операцій, пов`язаних з організацією та проведенням азартних ігор, та зберігання відповідної інформації;

азартна гра - будь-яка гра, умовою участі в якій є внесення гравцем ставки, що дає право на отримання виграшу (призу), імовірність отримання і розмір якого повністю або частково залежать від випадковості, а також знань і майстерності гравця;

гравець - фізична особа, яка на момент участі в азартній грі досягла 21-річного віку, є дієздатною, не перебуває у Реєстрі осіб, яким обмежено доступ до гральних закладів та/або участь в азартних іграх, та за власним бажанням бере участь в азартній грі;

організатор азартних ігор - юридична особа - резидент України, яка на підставі отриманої ліцензії має право здійснювати зазначений у такій ліцензії вид діяльності з організації та проведення азартних ігор відповідно до вимог цього Закону;

виграш (приз) - кошти, майно, майнові права, що підлягають виплаті (видачі) гравцю у разі його виграшу в азартну гру відповідно до оприлюднених правил проведення такої азартної гри;

виплата - фінансова операція з виплати (повернення) гравцю зробленої ним ставки у парі у випадках, передбачених правилами проведення парі (букмекерського парі чи парі тоталізатора);

гра на гральному автоматі - азартна гра, що проводиться з використанням грального автомата і в якій імовірність виграшу (призу) та його величина визначаються генератором випадкових чисел;

гральний автомат - спеціальне технічне обладнання, що призначене та/або використовується для проведення азартних ігор, результат яких визначається без участі працівників організатора азартних ігор або інших осіб виключно шляхом використання генератора випадкових чисел;

ігровий замінник гривні - матеріальний засіб гри в азартних іграх, зокрема монетоподібний значок, фішка, жетон або електронна картка, а також електронний грошовий замінник, що містить інформацію про його номінал, дає можливість зробити ставку в азартній грі та придбавається в обмін на грошові кошти у касі організатора азартних ігор, а після завершення азартної гри підлягає поверненню в касу для обміну його на відповідний грошовий еквівалент;

ставка - грошові кошти або ігровий замінник гривні, що передаються гравцем організатору азартної гри, є умовою участі в азартній грі та виходячи з розміру якої відповідно до правил такої азартної гри визначається розмір виграшу (призу).

При цьому, Законом України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» розрізняються поняття з однієї сторони - «виграшу» та виплата виграшу», та поняття «повернення коштів, внесених гравцями для участі в азартних іграх через мережу Інтернет».

Крім того, п. 47 ст. 1 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» передбачено, що виплата виграшу здійснюється відповідно до оприлюднених правил проведення такої азартної гри. Відповідно до цієї норми, правила організатора азартних ігор - затверджений організатором азартних ігор локальний акт, що визначає за кожним окремим видом діяльності, встановленим частиною першою статті 2 цього Закону, детальний опис порядку та особливостей здійснення такої діяльності організатора азартних ігор (у тому числі порядок визначення результату азартних ігор, розрахунку та здійснення виплат виграшів (призів), умови взаємодії організатора азартних ігор з гравцями та іншими особами) та інші умови, які передбачені законодавством.

Відповідно до Правил організатора азартних ігор у залах гральних автоматів організатора, затверджених наказом № 1-П від 01.12.2021, і Правил проведення азартних ігор у залах гральних автоматів організатора, затверджених наказом № 2-П від 01.12.2021, визначено наступні терміни:

обмін коштів на ігрові замінники фінансова операція з обміну та повернення гравцем електронними цифровими замінниками гривні своєї гральної карти гравця та/або реалізації організатором гравцю матеріальних засобів гри в азартні ігри (монето подібних значків, фішок, жетонів) з метою використання цих ігрових замінників гривні в азартних іграх, і які до моменту ставки є власністю гравця;

повернення ігрового замінника гривні фінансова операція з повернення/виплати організатором гравцю грошових коштів в межах залишку у гравця ігрових замінників гривні;

повернення не використаних коштів, внесених гравцями для участі в азартних іграх повернення організатором гравцю грошових коштів, обміняних останнім на ігрові замінники гривні, якими гравець не приймав участі в азартних іграх і не робив ставки.

Дослідивши надані до матеріалів справи бухгалтерські документи, зокрема звіти організатора азартних ігор у залах гральних автоматів за період з грудня 2021 року по вересень 2023 року, зведені звіти ігрового дня організатора азартних ігор у залах гральних автоматів за період з 09.12.2021 по 30.09.2023, витяги з онлайн-системи організатора азартних ігор у залах гральних автоматів за період з 09.12.2021 по 30.09.2023, судом встановлено, що за спірний період гравцям було виплачено виграшів на суму 866 184,38 грн.

При цьому, суд наголошує, що оподаткуванню податку на доходи фізичних осіб підлягають лише суми нарахованого гравцю виграшу, та не підлягають суми коштів, які повертаються гравцю за невикористані ними ігрові замінники гривні.

Також слід зазначити, що доводи податкового органу про наявність суми виграшу в розмірі 34 370 395,58 грн є непідтвердженою матеріалами справи, а застосування розрахунку 90% теоретичного повернення гравцю від загальної реалізації ігрових замінників гривні згідно з положень п.9 ст.22 Закону України «Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор» є неприйнятними, оскільки відповідачем не досліджувались питання реального відсотку виграшів, подальше використання виграшів гравцями (чи заявлялись до виплати виграші або використовувались далі в процесі гри), тощо.

Таким чином, висновки контролюючого органу є непідтвердженими, оскільки доказів заниження бази оподаткування позивачем не надано.

Як наслідок, збільшення суми відповідачем грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб розрахована шляхом використання некоректної бази оподаткування, чим штучно збільшено як розмір грошового зобов`язання, так і розмір штрафних фінансових санкцій.

Пунктом 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України встановлено, що тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу.

Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу.

Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту.

Відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу.

Платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.

Ураховуючи попередні висновки суду щодо безпідставного та протиправного збільшення бази оподаткування позивача, правових підстав для збільшення військового збору та нарахування штрафних санкцій також немає.

Беручи до уваги наведене вище, суд приходить до висновку, що висновки акту перевірки є необґрунтованими та невмотивованими, зроблені відповідачем за відсутності належних правових підстав, а тому податкові повідомлення-рішення № від 09.02.2024 та № від 09.02.2024 є протиправними та підлягають скасуванню.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд зазначає, що у Висновку №11 від 18.12.2008 року Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету міністрів Ради Європи про якість судових рішень викладено наступні висновки:

«Усі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою й простою мовою - це необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю. Для цього потрібно логічно структурувати рішення й викласти його у зрозумілому стилі, доступному для всіх.»

«Кожен суддя може обрати власний стиль та побудову документа або використовувати типові зразки, якщо такі існують.»

Водночас, відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду від 16.12.2021 р. у справі №11-164сап21, в тексті якої зазначено, що не повинно викликати сумнівів чи заперечень відносно того, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; для цього потрібно логічно структурувати рішення і викласти його в чіткому стилі, доступному для кожного; судові рішення повинні, у принципі, бути обґрунтованим; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на аргументи сторін та доречні доводи, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також усні та письмові доводи сторін, показання свідка, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень рішень сплачено судовий збір згідно платіжної інструкції № 228 від 01.03.2024 року у розмірі 42 288,29 грн.

Таким чином, судовий збір у розмірі 42 288,29 грн підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 243 246 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС» до Головного управління ДПС у м. Києві (як відокремленого підрозділу ДПС України) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві (як відокремленого підрозділу ДПС України) № від 09.02.2024.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві (як відокремленого підрозділу ДПС України) № від 09.02.2024.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФАВБЕТ ГЕЙМ СЛОТС» (04207, м. Київ, вул. Левка Лук`яненка, 21, корп. 3, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 42 288,29 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (як відокремленого підрозділу ДПС України) (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено та підписано 22.10.2024 року.

Суддя Кочанова П.В.