Справа № 580/9750/24
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2024-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

21 жовтня 2024 року справа № 580/9750/24
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., ознайомившись з матеріалами адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

02.10.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) (далі відповідач) про:

визнання протиправною бездіяльності щодо обчислення та виплати йому грошового забезпечення з 01.02.2020 до 31.12.2020 без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020, з 01.01.2021 до 31.12.2021 без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01.01.2021, з 01.01.2022 до 31.12.2022 без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022, з 01.01.2023 до 31.12.2023 без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023, з 01.01.2024 до 01.07.2024 без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024;

зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату (з урахуванням раніше виплачених сум) йому грошового забезпечення з 01.02.2020 до 31.12.2020 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020, на відповідний тарифний коефіцієнт, з 01.01.2021 до 31.12.2021 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" станом на 01.01.2021, на відповідний тарифний коефіцієнт, з 01.01.2022 до 31.12.2022 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт, з 01.01.2023 до 31.12.2023 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт, з 01.01.2024 до 01.07.2024 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт;

зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити йому недоплачену різницю одноразових грошових виплат (грошової допомоги для оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань), сплачених йому у період з 2020 року до 2024 року включно;

зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити йому компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків нарахування та виплати грошового забезпечення з 01.02.2020 до дня фактичної виплати.

Обґрунтовуючи зазначив, що проходив військову службу у відповідача та з 01.07.2024 виключений зі списків військової частини. Грошове забезпечення за вказаний вище період служби відповідач виплатив невірно. Вважає, що така бездіяльність відповідача суперечать нормам чинного законодавства. 19.09.2024 звернувся заявою до відповідача щодо перерахунку та виплати вказаного вище грошового забезпечення. Відповідач листом від 30.09.2024 відмовив у задоволенні заяви позивача.

Ознайомившись із матеріалами позову, виявлено недоліки позовної заяви, які перешкоджають відкриттю провадження у справі. У зв`язку з цим ухвалою від 07 жовтня 2024 року суд залишив її без руху.

14.10.2024 від позивача на адресу суду надійшла заява вх.№48131/24, в якій просить визнати поважними причини пропуску процесуального строку, поновити йому строк звернення до суду, прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі (далі Заява). Обґрунтовуючи зазначив, що дотепер є діючим військовослужбовцем Служби безпеки України та вважає, що введення воєнного стану в Україні і обставини, яких він перебуває, як військовослужбовець, є поважними для поновлення йому процесуальних строків звернення до суду.

Всі подані документи долучені судом до матеріалів адміністративної справи.

Ознайомившись, з`ясовані підстави для часткового задоволення Заяви з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас відповідно до ст.233 КЗпП України у редакції Закону України від 01 липня 2022 року №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України).

Отже, строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. Аналогічний правовий висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22 та від 19 січня 2023 року у справі №460/17052/21.

Оскільки грошове забезпечення позивача виплачене щомісячно, про всі складові він міг дізнатися кожного наступного місяця відпрацьованої служби. Про складові грошового забезпечення, які підлягають виплати під час звільнення - з дати ознайомлення з наказом про звільнення та/або отримання цих коштів.

Заявою щодо перерахунку грошового забезпечення позивачу за спірний період позивач звернувся 19.09.2024. Доказів звернення раніше вказаної дати не додані Отже, лише з 19.09.2024 позивач почав вчиняти активні дії щодо нарахування та виплати йому грошового забезпечення за вказаний вище період. До вказаної дати позивач не вчиняв дій щодо реалізації свого права на отримання зазначеного вище грошового забезпечення. Таким чином не врахував, що обчислення процесуальних строків відбувається не лише з часу, коли дізнався, а й коли міг дізнатися про порушення своїх прав.

Листом відповідача від 30.09.2024 підтверджується, що він направив позивачу довідку про все отримане грошове забезпечення та витяг з наказу командира Військової частини НОМЕР_1 про виключення зі списків особового складу частини. Позовною заявою позивач звернувся до адміністративного суду 02.10.2024, тобто в межах тримісячного строку щодо нарахування та виплати грошового забезпечення за період з 01.01.2024 до 01.07.2024.

Суд урахував відсутність у Заяві доводів позивача з приводу причин порушення строку звернення до суду щодо позовних вимог про визнання протиправними дій щодо невірного нарахування та виплати йому грошового забезпечення за період з 01.02.2020 до 31.12.2023 включно. У позовній заяві позивач зазначив та визнав отримання ним у 2020 - 2024 роках грошового забезпечення. Отже, отримуючи заробітну плату (грошове забезпечення) за період з 01.02.2020 до 31.12.2023 включно, протягом 3 місяців з дати отримання позивач мав право звернутися з позовом щодо невірного його розрахунку.

Щодо доводів про воєнний стан та військову службу позивача.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (далі Указ №64/2022), затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому його дія подовжена. Суди працюють у штатному режимі на виконання ст.122 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі ВС) в ухвалі від 18 травня 2022 року у справі №802/592/17-а відмовив у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, визнавши зазначені причини пропуску строку неповажними та відмовив у відкритті касаційного провадження. Так, Верховний Суд зазначив: «…Щодо посилання скаржника на обставину запровадження на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року, колегія суддів вважає, що питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо пропуск цього строку відбувся ще до запровадження воєнного стану.».

Суд також урахував висновки ВС викладені у постанові від 06.09.2022 у справі №420/16598/21, згідно з якими сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збоку у всіх абсолютно випадках. Поновлення строків це виняток, а війна загальна умова для всіх.

Дотримуючись вказаного підходу, суд дійшов висновку, що оскільки суд та всі учасники заявленого спору діють в однакових умовах воєнного стану, сам по собі факт дії такого стану не свідчить про поважність пропуску строку для звернення до суду.

Позивач не обґрунтував та не подав суду належних, достовірних та достатніх доказів щодо його безпосереднього залучення до здійснення заходів правового режиму воєнного стану саме протягом усього спірного періоду та до дати звернення до суду зі вказаним позовом. Довідкою Управління роботи з особовим складом Служби безпеки України від 09.10.2024 №11/6-4557 підтверджується виключно факт проходження позивачем військової служби у вказаному органі та не підтверджується його безпосереднє залучення до здійснення заходів правового режиму воєнного стану у спосіб, який унеможливив його своєчасне звернення до суду. Доводи те, що він є діючим військовослужбовцем, не є достатніми для таких визнання відповідних причин поважними.

То ж відсутні підстави прийняти до розгляду позовну заяву в частині позовних вимог за період з 01.02.2020 до 31.12.2023 включно з огляду на відсутність доказів поважності причин пропуску строку на звернення до суду. Водночас, враховуючи встановлене в ст. 116 КЗпП України право позивача на звернення до суду у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні протягом тримісячного строку з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні, суд дійшов висновку про наявність підстав для прийняття до розгляду позовної заяви та відкриття провадження в частині щодо визнання протиправною бездіяльності щодо обчислення та виплати йому грошового забезпечення з 01.01.2024 до 01.07.2024 без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024 та зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату (з урахуванням раніше виплачених сум) йому грошового забезпечення з 01.01.2024 до 01.07.2024 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт, зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити йому недоплачену різницю одноразових грошових виплат (грошової допомоги для оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань), сплачених йому у період з 01.01.2024 до 01.07.2024, зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити йому компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків нарахування та виплати грошового забезпечення з 01.01.2024 до дня фактичної виплати.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Згідно ч.5 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч.8 ст.169 КАС України), за умови усунення вказаних підстав для її повернення.

Тому наявні підстави повернути позивачу позовну заяву в частині позовних вимог щодо нарахування та виплати грошового забезпечення за період з 01.02.2020 до 31.12.2023 включно.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. З огляду на вимоги ч.3 ст.257 КАС України, враховуючи характер спірних правовідносин, зміст заявлених позовних вимог та предмету доказування, обсяг наданих доказів, справа не має значної складності. Позивач не просив розгляд справи здійснювати з викликом сторін. Кількість учасників не є значною, а викладені в позовній заяві обставини не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Тому можливо її розглянути та вирішити за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без проведення судового засідання та повідомлення сторін.

Згідно з ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі. При цьому, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.262 КАС України). Отже, у випадку бажання учасників взяти участь у судовому засіданні відповідні обґрунтовані клопотання вони мають надати суду у вищевказаний строк.

Керуючись ст. ст.2-20, 160-161, 168, 171, 243, 248, 259-263 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Заяву вх. від 48131/24 ОСОБА_1 задовольнити частково.

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі за його позовом до до Військової частини НОМЕР_1 в частині позовних вимог про:

визнання протиправною бездіяльності щодо обчислення та виплати йому грошового забезпечення з 01.01.2024 до 01.07.2024 без урахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024;

зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату (з урахуванням раніше виплачених сум) йому грошового забезпечення з 01.01.2024 до 01.07.2024 з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" станом на 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт;

зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити йому недоплачену різницю одноразових грошових виплат (грошової допомоги для оздоровлення та матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань), сплачених йому у період з 01.01.2024 до 01.07.2024;

зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити йому компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків нарахування та виплати грошового забезпечення з 01.01.2024 до дня фактичної виплати.

Повернути його позовну заяву в частині позовних вимог за період з 01.02.2020 до 31.12.2023 включно. Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду за умови усунення причин, що стали підставою для повернення.

У задоволенні інших вимог Заяви відмовити.

3. Здійснити розгляд вказаної справи правилами спрощеного позовного провадження.

4. Установити відповідачу строк, тривалістю п`ятнадцять днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, для надіслання: суду - відзиву на позовну заяву та всіх письмових і електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову (за наявності); позивачу - копії відзиву та доданих до нього документів. Зобов`язати відповідача в разі надання відзиву зазначити у ньому, серед іншого, конкретні правові підстави та фактичні обставини вчинення спірних дій. Зобов`язати надати суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали належним чином завірені копії: матеріалів, з якими позивач звертався для нарахування та виплати грошового забезпечення за 2024 рік із визначенням посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, а також документів, що стали підставою для зазначення відповідних розмірів грошового забезпечення у т. ч. у грошовому атестаті. Зобов`язати відповідача у разі неможливості надати наявні докази у п`ятиденний строк письмово повідомити суд про причини та надати на їх підтвердження відповідні докази. Попередити, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи або оцінено, як визнання позову.

Установити позивачу строк тривалістю 5 днів з дня отримання відзиву для надання суду відповіді.

5. Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

6. Копію ухвали направити учасникам спору.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

У частині прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі оскарженню не підлягає. У частині повернення набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Анжеліка БАБИЧ