Справа № 563/1188/24
Суддя: Сірак Д. Ю.
Дата ухвалення: 2024-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Cправа № 563/1188/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2024 року Корецький районний суд

Рівненської області

в складі: головуючого судді Сірака Д.Ю.

секретар судового засідання Федичканич В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду м. Корець, за правилами спрощеного позовного провадження, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ГУНП в Житомирській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування постанови серії ЕНА № 2470429 від 25 червня 2024 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП та повернення сплаченого ним розміру штрафу в розмірі 340 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 25 червня 2024 року, незадовго до зупинки його автомобіля працівником поліції, повз його тарнспортний засіб на досить великій швидкості проїхав легковий автомобіль, з-під коліс якого вилетів невідомий предмет, який потрапив у вітрове скло його автомобіля, в результаті чого воно тріснуло. При цьому, прозорість скла не погіршилась та жодним чином не обмежувала оглядовість із місця водія. Тому, рухаючись на транспортному засобі марки «DAF», номерний знак НОМЕР_1 до місця ремонту, не порушив жодного пункту ПДР та інших нормативних актів України. Однак, був зупинений працівником поліції в с. Писарівка Житомирської області по вул. Центральній, 41, та на підставі ч. 1 ст. 121 КУпАП на нього було складено вищезазначену постанову, зокрема за керування ТЗ у якогго пошкоджене лобове скло. Оскільки, перелік технічних несправностей за наявності яких, забороняється експлуатація транспортних засобів зазначені в п. 31.3, 31.4, 31.6 ПДР не передбачає такої технічної несправності, як тріщина на вітровому склі, вважає, що відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КУпАП, та відсутні будь-які підстави накладення на нього адміністративного стягнення.

Також зазначив, що при винесенні оскаржуваної постанови відповідачем порушено норми чинного законодавства, його вина у вчинені правопорушення належним чином не доведена, постанова винесена з ігноруванням процедури розгляду щодо всебічності, повноти і об?єктивності розгляду справи. Відповідачем не дотримано процедури розгляду справи, йому не було роз?яснено в повному обсязі прав, як особі, яка притягується до адміністративної відповідальності та не досліджено всіх обставин справи, не перевірено їх доказами та не надано доказам належної оцінки, як і не було вручено йому копії оскаржуваної постанови.

Позивач в судове засідання не з`явився, у поданому до суду позові та клопотанні від 17 липня 2024 року, просив суд справу розглянути без його участі.

Представник ГУНП в Житомирській області в судове засідання повторно не з`явився. 30 липня 2024 року від відповідача до суду надійшов відзив на позов, в якому просив розгляд справи здійснювати без участі їхнього представника та у задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі, вважаючи позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими. Зазначає, що відповідно до п.п. 6.8.5 п. 6.8 ДСТУ 3649:2010 визначено, що на вітровому склі КТЗ не дозволено сколи чи тріщини в зоні роботи склоочисників. Саме у зв`язку з порушенням вищевказаних норм поліцейським ВП № 4 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області було винесено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП, яка і є доказом встановлення вини позивача у порушенні ПДР України.

В поданому до суду запереченні на відзив позивач зазначив, що його автомобіль був зупинений інспектором без поважних причин, надані пояснення про те яким саме чином було пошкоджене скло не були взяті останнім до уваги. Також наголосив, що саме порушення ПДР, а не стандартів ДСТУ, є підставою до притягнення до адміністративної відповідальності. Вважає, що наявність тріщини на вітровому склі, в зоні роботи склоочисників п.п. 31.4 ПДР не забороняє його експлуатацію. Крім того, зауважив, що за змістом п. 31.5 ПДР, у разі виникнення в дорозі несправносей, зазначених в п. 31.4 Правил, водій повинен вжити заходів для їх усунення, а якщо це зробити неможливо - рухатися якомога коротшим шляхом до місця стоянки або ремонту, дотримуючись запобіжних заходів з виконанням вимог пунктів 9.9 і 9.11 цих Правил, що він і зробив.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, належним чином повідомленого про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи, відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Враховуючи позицію сторін та дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з таких підстав.

Зі змісту постанови серії ЕНА № 2470429 від 25 червня 2024 року встановлено, що 25 червня 2024 року о 09:17 год. в с. Писарівка, вул. Центральна, 41, водій, ОСОБА_1 керував ТЗ марки DAF, д.н.з. НОМЕР_1 , у якому пошкоджене лобове скло, а саме, тріщина на лобовому склі, чим водій порушив п. 31.4.7 ПДР ін.технічні несправності, з якими, відповідно до встановлених правил, експлуатація його забороняється, переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів. Відтак, ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП та призначено стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. Зазначений штраф позивачем був сплачений, про що свідчить квитанція (а.п. 7-8).

В постанові міститься посилання на доказ вчинення позивачем адміністративного правопорушення, а саме зазначено «портативний відеореєстратор 4066».

Відповідачем до відзиву додано диск, на якому міститься відеозапис, на якому співробітник поліції озвучує про складення постанови за за ч. 1 ст. 121 КУпАП за керування ТЗ з пошкодженнями, зокрема наявна тріщина на лобовому склі. Повідомляє також суму штрафу та строк на оскарження винесеної постанови.

Відповідно ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Частиною 1 ст. 121 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Положеннями ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Положеннями ст. 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Приписами ст. 280 КУпАП закріплено обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Пунктом 11 ч. 1 ст. 23 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII) визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів.

Порядок дорожнього руху на території України, відповідно до Закону України Про дорожній рух від 30.06.1993 № 3353, встановлюють Правила дорожнього руху, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 (із змінами та доповненнями, далі ПДР).

Пунктами 1.3 та 1.9. ПДР встановлено, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими. Особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до 31.1 ПДР технічний стан транспортних засобів та їх обладнання повинні відповідати вимогам стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього середовища, а також правил технічної експлуатації, інструкцій підприємств-виробників та іншої нормативно-технічної документації.

У відповідності до п. 31.3 «а» ПДР, забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством у разі їх виготовлення або переобладнання з порушенням вимог стандартів, правил і нормативів, що стосуються безпеки дорожнього руху.

Згідно зі ст. 23 Закону України № 1315-VII від 05.06.2014 року "Про стандартизацію", національні стандарти та кодекси усталеної практики застосовуються безпосередньо чи шляхом посилання на них в інших документах. Національні стандарти та кодекси усталеної практики застосовуються на добровільній основі, крім випадків, якщо обов`язковість їх застосування встановлена нормативно-правовими актами (ч. 2 ст.23).

Згідно з п. 6.8.5 ДСТУ 3649:2010 «На вітровому склі колісних транспортних засобів не дозволено сколи чи тріщини в зоні роботи склоочисників».

Вимоги ГОСТ 5727-88 «Скло безпечне для наземного транспортного засобу. Загальні технічні умови», не допускають наявність тріщин завдовжки більш як 50 мм на вітровому склі в зоні роботи склоочисників транспортного засобу. Наявність тріщини на вітровому склі в зоні роботи склоочисників транспортного засобу погіршують його прозорість.

Однак, необхідно зауважити, що зазначений стандарт застосовують виключно при технічному огляді колісного транспортного засобу для здійснення контролю технічного стану КТЗ на відповідність вимогам ДСТУ 3649 під час проведення державного технічного огляду колісного транспортного засобу.

Нормами ст. 35 Закону України «Про дорожній рух» передбачено проведення обов`язкового технічного контролю транспортних засобів.

Порядок проведення обов`язкового технічного контролю та обсяги перевірки технічного стану транспортних засобів визначає Кабінет Міністрів України.

Обов`язковий технічний контроль транспортних засобів здійснюють суб`єкти проведення обов`язкового технічного контролю, які мають на правах власності або користування обладнання, що дає змогу перевіряти технічний стан транспортних засобів на відповідність вимогам безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього середовища.

В той же час, в ч. 2 ст. 35 цього Закону визначено, що легкові автомобілі, що використовуються для перевезення пасажирів або вантажів з метою отримання прибутку, вантажні автомобілі незалежно від форми власності вантажопідйомністю до 3,5 тонни, причепи до них - із строком експлуатації до двох років не підлягають обов`язковому технічному контролю.

Відповідно до положень цієї статті обов`язковий технічний контроль транспортного засобу передбачає перевірку технічного стану транспортного засобу, а саме: системи гальмового і рульового керування, зовнішніх світлових приладів, пневматичних шин та коліс, світлопропускання скла, газобалонного обладнання (за наявності), інших елементів у частині, що безпосередньо стосується безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього природного середовища.

Перелік технічних несправностей, при яких забороняється експлуатація транспортного засобу наведений у роз. 31 ПДР, а саме «Технічний стан транспортних засобів та їх обладнання».

Однак, в цьому переліку відсутня така несправність, як тріщина та сколи на лобовому склі, тобто ПДР не забороняється експлуатувати транспортний засіб в цьому випадку.

Таким чином, наявність тріщини на лобовому склі в зоні роботи склоочисників КТЗ, яким керував позивач, п.п. 31.3 «а» ПДР не забороняє його експлуатацію, що в свою чергу, виходячи з диспозиції ч. 1 ст. 121 КУпАП, виключає можливість притягнення позивача до адміністративної відповідальності за цією нормою КУпАП.

Крім того, приписами п. 5.2 ДСТУ 3649:2010 передбачено, що не дозволено вносити зміни у конструкцію КТЗ, а також застосовувати додаткове обладнання та експлуатаційні матеріали та рідини без узгодження таких дій за встановленим законодавством порядком.

Згідно з ст. 33 Закону України «Про дорожній рух», технічний стан транспортних засобів, що перебувають в експлуатації, у частині, що стосується безпеки дорожнього руху та охорони навколишнього середовища, має відповідати правилам, нормативам і стандартам, затвердженим у встановленому порядку.

Пунктом 41 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов висновку, що постанова серії ЕНА № 2470429 від 25 червня 2024 року є протиправною та підлягає скасуванню.

Згідно з ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Зважаючи на вищезазначене, суд звертає увагу на те, що в зазначеному провадженні, суд не розглядає питання про повернення добровільно сплаченого позивачем штрафу в розмірі 340 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн. за квитанцією, код: 9347-2523-4375-8345 від 04 липня 2024 року.

Відповідно до вимог ст. 139, 143 КАС України за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути на користь позивача судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Враховуючи наявну переплату у розмірі 605,6 грн, судовий збір в зазначеному розмірі відповідно до вимог ч. 2 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст. 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України, суд

у х в а л и в :

Позов задоволити частково.

Постанову серії ЕНА № 2470429 від 25 червня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП у виді штрафу в розмірі 340 гривень - скасувати

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП - закрити.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Житомирській області, за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачений ним судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Управлінню Державної казначейської служби України у Рівненській області Повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_2 , надлишково сплачений судовий збір в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. згідно квитанції 9347-2523-4375-8345 від 04 липня 2024 року.

В іншій частині позовних вимог - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони по справі:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_2 , зареєстроване місця проживання: АДРЕСА_1 ;

відповідач: ГУНП в Житомирській області, , 10008, м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 5/37.

Суддя: