Справа № 320/41910/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 жовтня 2024 року Справа № 320/41910/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 320/41910/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП не зазначений) до Головного управління Пенсійного фонду України в м.Києві (04053, м.Київ, вул. Бульварно-Кудрявська 16, ), Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, ), про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

16.09.2024 ухвалою судді Київського окружного адміністративного суду (Панченко Н.Д.) адміністративна справа № 320/41910/24 передана за підсудністю до Черкаського окружного адміністративного суду (ЄДРСР 121701361).

21.10.2024 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями адміністративна справа № 320/41910/24 передана судді Л.В.Трофімовій.

Позивач у позовній заяві від 29.08.2024 просить (вх.№46103/24):

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області від 18.06.2024 №19 у відмові призначити пенсію по інвалідності;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про призначення пенсії від 10.06.2024 із зарахуванням до страхового стажу періоду роботи з 01.09.1986 до 11.06.1993, з 13.09.1993 до 31.10.1994, з 23.01.1995 до 11.07.1995, з 21.09.1995 до 01.08.1996 та періоди роботи на території російської федерації з 1996 до 2010 рік.

Додатково просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору 1211,20 грн (квитанція 21.10.2024 ID 9754-2293-0503-1089), проте позивач, обирає самостійний спосіб захисту відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України, що не містить вимог зобов`язального характеру та не формує вимоги згідно з п.4 ч.1 ст.5 КАС України до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві.

Під час тлумачення термінопоняття «вимога» має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача необхідно визначати окремо (висновки ВС у справі № 758/5118/21).

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Верховний Суд 13.04.2022 у справі № 160/11095/20 зазначив, що залишення позовної заяви без руху це тимчасовий захід, що застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви.

Усупереч вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України позивач не зазначив відомості про електронний кабінет в системі ЄСІТС, засоби звязку, адресу електронної пошти та РНОКПП позивача з наданням довідки та копії паспорта.

Шостий апеляційний адміністративний суд у справі №580/530/23 ЄДРСР 112094969 зазначив: під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Усупереч вимог п.4, 5, 9 ч.5 ст.160 КАС України позивач не окреслив зміст і характер порушеного права кожним із обраних відповідачів та не надав докази на підтвердження сформованих вимог зобов`язального характеру (п.4 ч.1 ст.5 КАС України) зі сплатою судового збору за кожну самостійну вимогу немайнового характеру до різних відповідачів.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло. Особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права. Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 3 статті 161 КАС України).

Верховний Суд у справі № 640/11938/20 зазначає: порушення вимог Закону рішенням чи діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх судом протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями чи рішенням з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого поданий позов.

Усупереч вимог ч.1, ч.4 ст.161 КАС України позивач не надав заяви про призначення пенсії за віком та заяви про зарахування стажу за період роботи з додатками і доказами на підтвердження направлення/вручення відповідачам.

Особа повинна докладати зусиль для усунення недоліків або інформування суду про свою позицію щодо встановлених судом недоліків під час винесення ухвали про залишення без руху. Такий підхід відповідатиме принципу добросовісності (поваги до суду та інших учасників справи), а також принципу заборони зловживання процесуальними правами (висновки у постанові Верховного Суду від 10 січня 2024 року у справі №280/3193/23).

Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів») у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк). Відмітку про наявність додатків (п.5.21 ДСТУ 4163:2020), повну назву яких наводять переважним чином у тексті супровідного листа, оформлюють після тексту листа перед підписом. Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим).

Усупереч вимог п.11 ч.5 ст.160 КАС України позивач не надав власне підтвердження.

Згідно з висновками ВС у постанові від 24 червня 2024 року у справі №554/7669/21 (відступ від висновку щодо застосування норм процесуального права (частина перша статті 28 ЦПК України), викладеного у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2022 року у справі № 556/1395/21, Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного від 12 лютого 2020 року у справі № 161/1246/18 щодо визначення підсудності за фактичним місцем проживання або перебування позивача, відмінним від зареєстрованого) про визначення територіальної юрисдикції (підсудності), яке здійснюється з урахуванням зареєстрованого місця проживання.

Позивач не надав доказ про зареєстроване місце проживання (копію паспотрта, довідку).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: окреслення змісту і характеру порушеного права позивача кожним відповідачем; копій заяв про призначення пенсії за віком та про зарахування стажу за період роботи з додатками і доказами на підтвердження направлення/вручення; доказів на підтвердження стажу роботи (нарахування заробітної плати, сплата ЄСВ/соціального внеску); копії наказів про прийняття і звільнення з роботи та відомості про здійснення розрахунків під час звільнення; доплати судового збору за кожну самостійну вимогу немайнового характеру до різних відповідачів у сумі 1211.20 грн; оформлення адміністративного позову з дотримання вимог п.2 ч.5 ст.160, ч.4 ст.161 КАС України; оформленням додатків до позову із зазначенням кількості аркушів кожного додатка; обгрунтування вимог зобов`язального характеру у контексті обраного способу захисту (ст.5 КАС України); копію паспорта про зареєстроване місце проживання і довідку про присвєння РНОКПП; власне підтвердження на виконання п.11 ч.5 ст.160 КАС України.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА