Справа № 360/1237/24
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2024-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 жовтня 2024 року м. ДніпроСправа № 360/1237/24

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Качанок О.М., перевіривши матеріали адміністративного позову Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» до ОСОБА_1 , в якому позивач просить стягнути ОСОБА_1 на користь Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння яких не закінчився у розмірі 18912,60 грн.

За приписами пунктів 3, 5 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).

Перевіривши матеріали адміністративного позову, суд встановив таке.

Відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Оглядом позовної заяви, в частині зазначення відомостей щодо відповідача та доданих до позову документів, суд встановив, що адреса реєстрації проживання відповідача, зазначена у позовній заяві ( АДРЕСА_1 ), не відповідає адресі реєстрації місця проживання останнього, зазначеній у паспорті ( АДРЕСА_1 ). У зв`язку з чим, позивачу необхідно надати уточнену позовну заяву, в якій уточнити відомості щодо місця реєстрації відповідача.

Також згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко викласти позовні вимоги, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Суд вказує, що зміст позову - це його частина, яка відображає вид судового захисту, а саме звернену до суду вимогу позивача щодо застосування конкретних способів захисту порушеного, оспорюваного чи невизнаного права.

Відповідно до змісту позовних вимог встановлюються межі судового розгляду і предмет доказування, а також матеріально-правові вимоги позивача до відповідача щодо яких суд повинен ухвалити рішення.

Отже, позовні вимоги мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Як вбачається з прохальної частини позову, позовні вимоги викладено з таким формулюванням «стягнути ОСОБА_1 на користь Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння яких не закінчився у розмірі 18912,60 грн».

Суд зазначає, що вказане формулювання позовних вимог не є юридично прийнятним, а тому потребує виправлення позивачем.

Відповідно до частини 2 статті 161 КАС України у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову в паперовій формі зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій позовної заяви та доданих до неї документів. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Позивачем в порушення наведених норм КАС України не додано до позовної заяви належних доказів надіслання копії позовної заяви та доданих до неї документів листом з описом вкладення відповідачу, оскільки в останнього відсутній електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Описи вкладення на ім`я ОСОБА_1 , що додані позивачем до даної позовної заяви, не є належними доказами надіслання позивачу її копії та копій доданих до неї документів, оскільки зі змісту вказаних описів вбачається, що позивачем направлялись «Адміністративний позов (у новій редакції) про стягнення вартості предметів однострою на виконання вимог ухвали суду від 02 жовтня 2024 року у справі № 360/1131/24», «Заява про усунення недоліків від 10.10.2024 та додатки до неї», «Виправлена позовна заява». Тобто, вказані докази направлення позовів стосуються інших справ.

Відповідно до пункту 8 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з частиною четвертою статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

До позовної заяви додано лише копію останнього листа з послужного списку відповідача, що не може бути належним доказом без надання повністю всіх сторінок документу для встановлення його повного змісту.

Також до позову надано копію четвертої сторінки невідомого документу, в якому містяться певні відомості відповідно до таких пунктів «15. Державні нагороди; 16. Паспорт; 17. Реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності); 18. Місце реєстрації; 19. Місце фактичного проживання; 20. Контактний номер телефону».

Водночас, як вже зазначено вище, такий документ без надання повністю всіх його сторінок не може бути належним доказом, оскільки його неможливо ідентифікувати та встановити повний зміст, а тому позивачу необхідно надати вказаний документ в повному обсязі з метою його ідентифікації судом, встановлення його змісту та вирішення питання щодо його належності для розгляду цієї справи.

До того ж, до позовної заяви додано копії двох сторінок арматурної картки, складеної на ім`я ОСОБА_1 . При цьому, друга сторінка арматурної картки надана в неналежній якості, а тому з цього документу неможливо встановити наявні в ньому відомості.

Вказуючи на належність виготовлення та засвідчення копій документів суд зазначає, що копія має бути належної якості, з чітким відображенням наявних реквізитів документа, щоб поля документа не було порушено, та щоб з документа можливо було б встановити необхідні відомості, з відповідною відміткою про засвідчення копії документа особою, яка його посвідчує.

Крім того, позивач у позовній заяві стверджує, що наказом № 1104 о/с ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції у порядку реалізації дисциплінарного стягнення та ознайомлено з необхідністю відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування.

Водночас, належним чином засвідчену копію вищевказаного наказу, позивачем до матеріалів справи не надано.

Поряд з цим, згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (абзац другий частини другої статті 122 КАС України).

Частиною третьою статті 122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зазначає, що видача предметів однострою особистого користування особі, так само як і відшкодовування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, нерозривно пов`язане із проходженням особою публічної служби.

Отже, в даному випадку строки звернення до суду із даним адміністративним позовом встановлені частиною п`ятою статті 122 КАС України, яка передбачає місячний строк звернення до суду, оскільки цей спір віднесений до спору пов`язаного з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями, що призвели до стягнення грошових коштів за вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився.

Це підтверджується і висновками зазначеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року по справі № 804/285/16.

У пункті 34 постанови Верховного Суду від 11 лютого 2021 року по справі № 360/917/19 вказано, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних із утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас, згідно з пунктом 1 розділу 5 Порядку забезпечення поліцейських одностроєм, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 12.09.2017 (далі - Порядок № 772) відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, здійснюється в разі звільнення поліцейського із служби з таких підстав, зокрема: 2) у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з приписами пункту 3 розділу 5 Порядку № 772 розрахунок суми відшкодування здійснюється підрозділом забезпечення шляхом оформлення Довідки-розрахунку. Довідка-розрахунок оформлюється в трьох примірниках та реєструється в журналі обліку довідок-розрахунків суми коштів, яка має бути сплачена для відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився (додаток 3 до Порядку № 772) (далі - Журнал обліку довідок-розрахунків), який ведеться підрозділом забезпечення. Один із примірників Довідки-розрахунку зберігається в підрозділі забезпечення, що її видав, другий та третій примірники надсилаються до підрозділу кадрового забезпечення центрального органу управління поліції, органу, закладу, установи поліції, апарату Міністерства внутрішніх справ України, органу, закладу, установи, підприємства, що належать до сфери управління Міністерства внутрішніх справ України (далі - підрозділ кадрового забезпечення), від якого було отримано запит щодо надання Довідки-розрахунку.

У разі звільнення поліцейського із служби в поліції з підстав, визначених пунктом 1 розділу V цього Порядку, підрозділ кадрового забезпечення надсилає до підрозділу забезпечення запит щодо надання Довідки-розрахунку. Отримана підрозділом кадрового забезпечення Довідка-розрахунок є підставою для включення до наказу про звільнення поліцейського припису щодо суми відшкодування. Якщо вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, менша за суму одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб (або дорівнює їй), що діє на дату звільнення поліцейського, ця вартість відраховується з грошового забезпечення та інших виплат поліцейського (крім одноразової грошової допомоги при звільненні із служби в поліції), про що зазначається в наказі про звільнення, та перераховується на рахунок відповідного органу (закладу, установи), що здійснював забезпечення одностроєм за місцем звільнення із служби. При цьому підрозділ кадрового забезпечення видає в триденний строк особі, яку звільнено із служби в поліції, під розписку витяг з наказу про її звільнення та один із примірників Довідки-розрахунку. У разі відсутності підстав для відшкодування вартості предметів однострою підрозділ забезпечення письмово інформує про це підрозділ кадрового забезпечення (пункт 4 розділу 5 Порядку № 772).

Відповідно до пункту 9 розділу 5 Порядку № 772 строк добровільного відшкодування поліцейським, особою, яку звільнено із служби в поліції, вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, становить п`ятнадцять днів із дня його звільнення із служби в поліції.

Згідно з пунктом 10 розділу 5 Порядку № 772, у разі непогашення поліцейським, особою, яку звільнено із служби в поліції, суми відшкодування протягом 15 днів з дня його звільнення із служби в поліції підрозділ забезпечення в триденний строк інформує підрозділ правового (юридичного) забезпечення за місцем звільнення із служби для організації претензійної та позовної роботи відповідно до законодавства України.

Тож, строк звернення до адміністративного суду починається із моменту коли відповідач відмовився від добровільної сплати цих коштів або не висловив своєї позиції з цього приводу за спливом 15 днів з моменту вручення наказу про звільнення.

Тобто, ця категорія спорів потребує досудового врегулювання, адже саме із відмовою колишнього працівника сплатити ці кошти у добровільному порядку пов`язаний початок перебігу строку звернення до суду із позовом.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 22.12.2023 у справі № 160/19022/22.

Як вже зазначалось вище, позивач у позовній заяві стверджує, що наказом від 31.07.2024 № 1104 о/с ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у порядку реалізації дисциплінарного стягнення та ознайомлено з необхідністю відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування.

Водночас, позивач не надав доказів ознайомлення відповідача з наказом про звільнення та Довідкою-розрахунком, що виключає можливість встановити момент відліку строку на звернення до суду.

До того ж, надана до матеріалів справи копія фіскального чеку АТ «Укрпошта» від 06.08.2024 не є належним доказом на підтвердження ознайомлення відповідача з наказом про звільнення, оскільки до позову необхідно надати докази вручення відповідачу поштового відправлення, в якому направлявся саме вказаний наказ № 1104 о/с.

Суд зазначає, що дата отримання відповідачем наказу про звільнення від 31.07.2024 № 1104 о/с або ж повернення поштового конверту із відміткою про невручення такого наказу, є юридичним фактом, з настанням якого необхідно відраховувати 15 денний строк, протягом якого відповідач має право добровільно відшкодувати вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння яких не закінчився.

Саме зі спливом цього строку виникає підстава у позивача, як суб`єкта владних повноважень, звернутися до суду з позовом про стягнення з відповідача вартості отриманих предметів однострою.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Суд зазначає, що недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви, оформленої у відповідності до статей 160, 161 КАС України, в якій уточнити відомості щодо адреси місця реєстрації відповідача, викласти зміст позовних вимог чітко, зрозуміло та з використанням прийнятої юридичної термінології з урахуванням недоліків, що зазначені в цій ухвалі;

- доказів надіслання листом з описом вкладення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу;

- належним чином засвідчених копій наказу Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» від 31.07.2024 № 1104 о/с, усіх сторінок послужного списку відповідача, його особової картки та другої сторінки арматурної картки, складеної на ім`я ОСОБА_1 , придатну для сприйняття змісту документу (яка містить чітке зображення повного складу тексту документа та його реквізитів);

- доказів ознайомлення відповідача з наказом Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» від 31.07.2024 № 1104 о/с та Довідкою-розрахунком вартості предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився, доказів вручення відповідачу поштового відправлення, в якому направлявся вказаний наказ про звільнення відповідача.

Керуючись статтею 122, 160, 161, 169, 241, 243, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом п`яти календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви у спосіб, визначений ухвалою.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяО.М. Качанок