Справа № 580/10201/24
Суддя: Валентина ЯНКІВСЬКА
Дата ухвалення: 2024-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 жовтня 2024 року справа № 580/10201/24

м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Янківська В.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про визнання протиправними та скасування висновків перевірки, відшкодування матеріальної шкоди,

встановив:

17 жовтня 2024 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, в якій просить:

1) скасувати як протиправний висновок Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про встановлення необгрунтованого періоду непрацездатності із 09.02.2024 по 22.03.2024 в листку непрацездатності серії АЛГ №404271.

2) стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області 67828,41 грн, з яких втрачені доходи (матеріальний збиток) в сумі 62113,93 грн (шістдесят тисяч сто тринадцять грн 93 коп.) та пені в сумі 5714,48 грн (п`ять тисяч сімсот чотирнадцять грн 48 коп.) на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 АТ "Ощадбанк" (Черкаська філія).

Подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України і підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Згідно із пунктом 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Способи захисту прав та інтересів позивача у публічно-правовому спорі визначені у частині першій статті 5 КАС України, якою передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно вищезазначеної ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі № 826/16958/17.

Як вбачається зі змісту позовних вимог (прохальна частина позову) позивач просить суд скасувати як протиправний висновок Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про встановлення необгрунтованого періоду непрацездатності із 09.02.2024 по 22.03.2024 в листку непрацездатності серії АЛГ №404271.

Разом із тим суддя враховує, що дана позовна вимога є неконкретизованою, оскільки в ній не зазначено який саме висновок (його номер, дату та інші ідентифікуючі реквізити).

Наведене свідчить про недотримання позивачем вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України. А тому, з метою усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги в цій частині, виклавши їх у новій редакції.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169, 256, 294 КАС України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу десять днів з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків зазначених у мотивувальній частині даної ухвали.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Валентина ЯНКІВСЬКА