Справа № 380/21286/24
Суддя: Кисильова Ольга Йосипівна
Дата ухвалення: 2024-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 жовтня 2024 рокусправа № 380/21286/24

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кисильова О.Й., перевіривши виконання вимог статей 160, 161 КАС України за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Вигода Груп"" до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій,

в с т а н о в и л а:

Товариство з обмеженою відповідальністю " Будівельна компанія "Вигода Груп" (далі - позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі відповідач-1), Державної податкової служби України (далі відповідач-2), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення від 28.09.2023 № 70329/42016395/2 комісії ДПС з питань зупинення реєстрації податкових накладних та рішення від 12.09.2023 №9507331/42016395 комісії ДПС з питань зупинення реєстрації податкових накладних про відмову в реєстрації ПН від 07.07.2023 № 13 на суму 128 205,20 грн в т.ч. ПДВ 150 000 грн (сума коригування 25 000 грн) в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН);

- зобов`язати відповідача-2 зареєструвати податкову накладну від 07.07.2023 № 13 на суму 128 205,20 грн в т.ч. ПДВ 150 000 грн (сума коригування 25 000 грн) в ЄРПН у день її направлення;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 28.09.2023 № 70327/42016395/2 комісії ДПС з питань зупинення реєстрації податкових накладних та рішення від 12.09.2023 №9507332/42016395 про відмову в реєстрації ПН від 11.07.2023 № 14 на суму 150 000 грн в т.ч. ПДВ грн (сума коригування 25 000 грн) в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати відповідача-2 зареєструвати податкову накладну від 11.07.2023 № 14 на суму 150 000 грн у т.ч. ПДВ грн (сума коригування 25 000 грн) в ЄРПН у день її направлення;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 28.09.2023 № 70328/42016395/2 комісії ДПС з питань зупинення реєстрації податкових накладних та рішення від 12.09.2023 №9507333/42016395 про відмову в реєстрації ПН від 21.07.2023 № 15 на суму 150 000 грн в т.ч. ПДВ грн (сума коригування 25 000 грн.) в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати відповідача-2 зареєструвати податкову накладну ПН від 21.07.2023 № 15 на суму 150 000 грн. в т.ч. ПДВ грн. (сума коригування 25 000 грн.) в ЄРПН в день її направлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України Про судовий збір.

Згідно ст.1 Закону України "Про судовий збір" судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем позову немайнового характеру судовий збір складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2024 рік" встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2024 року у розмірі 3028,00 грн.

Зі змісту позовної заяви та матеріалів справи слідує, що позивач заявив вимоги про визнання протиправними та скасування шести рішень, а саме: від 28.09.2023 №70329/42016395/2, від 12.09.2023 № 9507331/42016395, від 28.09.2023 № 70327/42016395/2, від 12.09.2023 № 9507332/42016395, від 28.09.2023 № 70328/42016395/2, від 12.09.2023 №9507333/42016395.

Тобто, позивачем подано позов з шістьма вимогами немайнового характеру - судовий збір становить 18168, 00 грн. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб х 6 вимоги).

Однак, до позовної заяви позивач не долучив доказів сплати судового збору.

При цьому, у позовній заяві позивач просить звільнити заявника, відстрочити до моменту ухвалення рішення або розстрочити оплату судового збору, посилаючись на те, що заявник не має змоги сплатити судовий збір.

З цього приводу варто зазначити, що положеннями ч. 1 ст. 133 КАС України визначено, що враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

В обґрунтування підстав для відстрочення сплати судового збору позивач зазначає лише про неможливість сплати судового збору. Попри зазначене позивач не надав жодного підтверджуючого документа, який би свідчив про відсутність у нього можливості сплати судового збору (зокрема, виписка по рахунках, довідка з банку про заблоковані рахунки, тощо).

Крім того, згідно із ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами ч. 3, ч. 4 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Суд наголошує, що у постанові Верховного Суду від 02.07.2020 у справі № 1.380.2019.006119 сформовано правовий висновок, відповідно до якого строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, у зазначені справі Верховний Суд дійшов висновку, що у справах за адміністративним позовом про оскарження рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами Кодексу адміністративного судочинства України, а не Податковим кодексом України.

Отже, строк звернення до суду з позовом про зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною другою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а у випадку використання платником податків процедури адміністративного оскарження підлягає застосуванню частина четверта статті 122 КАС України і становить три місяці з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги.

З матеріалів позовної заяви встановлено, що за результатами розгляду скарг щодо рішень про відмову у реєстрації податкової накладної Головне управлінням ДПС у Львівській області прийняло рішення від 28.09.2023 №70329/42016395/2, від 28.09.2023 №70327/42016395/2 та від 28.09.2023 №70328/42016395/2, якими скаргу залишено без задоволення.

При цьому до суду позивач звернувся 15.10.2024, тобто з пропуском тримісячного строку звернення.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

Поряд з цим, разом із позовною заявою позивач не подав заяву про поновлення строку звернення до суду та не зазначив поважних причини пропуску строку звернення.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачу відповідно до частини шостої статті 161 КАС України слід подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши підстави для поновлення строку звернення до суду з цим позовом (якщо такі є).

Крім того, частиною 7 ст. 161 КАС України визначено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору не дійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а уразі відсутності акта чи договору у позивача клопотання про його витребування.

З дослідженої позовної заяви вбачається, що позивач заявляє вимоги, окрім іншого, про скасування рішення від 12.09.2023 № 9507331/42016395, від 12.09.2023 № 9507332/42016395, від 12.09.2023 № 9507333/42016395, проте позивач не долучив до позовної заяви оригіналів чи належно засвідченої копій оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Поряд з цим, позивачем до позовної заяви не долучено жодного письмового доказу, які підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, та не зазначив наявність підстав, що унеможливлюють подання таких доказів.

За правилами ч. 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків - десять днів з дня отримання даної ухвали.

Враховуючи викладені обставини, вбачаються підстави для залишення позову без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, а саме:

- надання документу про доплату позивачем судового збору в сумі 18 168,00 грн.

- надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати обставини, які можуть бути враховані судом, як поважні для поновлення пропущеного строку із наданням відповідних доказів;

- подання належним чином засвідченої копії оскаржуваних рішень від 12.09.2023 №9507331/42016395, від 12.09.2023 № 9507332/42016395, від 12.09.2023 №9507333/42016395;

- подання письмових доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у кількості сторін у справі).

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

у х в а л и л а:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня отримання даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 380/21286/24 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

СуддяКисильова Ольга Йосипівна