Справа № 400/9803/24
Суддя: Біоносенко В. В.
Дата ухвалення: 2024-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

22 жовтня 2024 р. № 400/9803/24
м. Миколаїв

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Біоносенко В. В., ознайомившись з

адміністративним позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,
до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області, вул. Захисників Миколаєва, 5,м. Миколаїв,54005,
провизнання протиправним та скасування наказу від 21.06.2024 №519 о/с в частині, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

Зазначений спір, згідно зі статтею 19 Кодексу адміністративного судочинства України, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Адміністративний позов подано з додержанням вимог статей 160-161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі відсутні.

Разом з позовними вимогами, позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом. В обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, позивач вказав на хворобу ОСОБА_1 , перебування на стаціонарному та амбулаторному лікуванні протягом періоду з 05.07.2024 по теперішній час, на підтвердження чого надані довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, консультаційні висновки спеціалістів, виписки з медичних карток. Також, позивач зазначає, що оскаржуваний наказ №519 о/с від 21.06.2024 отриманий тільки 15.10.2024. Вказані обставини були об`єктивними перешкодами та спричинили пропуск строку звернення до суду з цим позовом.

Суд, за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (ч. 1, 4 ст. 122 КАС України).

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на звернення до суду, та фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про наявність поважних причин пропуску строку.

Відповідно до ч.3 ст.31 Дисциплінарного статут Національної поліції, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Позивач звернувся до суду 17.10.2024 з позовною заявою щодо оскарження наказу від 21.06.2024 , тобто з пропуском 15 денного строку, передбаченого ч.3 ст.31 Статуту на 6 днів.

Зазначений факт не заперечується позивачем, та в якості поважності причин пропущення строку звернення до суду наводяться обставини: 1) несвоєчасність отримання копії спірного наказу; 2) хвороба позивача, що підтверджується довідками про тимчасову непрацездатність, консультаційними висновками спеціалістів, виписками з медичних карток.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі Олександр Волков проти України (Заява № 21722/11) зазначив, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними.

У цьому випадку, пропущення строку звернення позивачем мало незначний характер, за цей час сплив часу не став таким, що призведе до ненадійсності чи неповноти доказів. До того ж, відповідно довідок про тимчасову непрацездатність позивач з 05.07.2024 по 24.07.2024, з 25.07.2024 по 02.08.2024 перебував на лікуванні у лікувальному закладі. З 03.08.2024 по 04.09.2024 перебував на амбулаторному лікуванні, а з 27.09.2024 по теперішній час знаходиться на лікуванні в неврологічному відділенні (довідка №23187 від 30.09.2024).

Тобто, хвороба позивача виникла об`єктивно та під час строку, який пропущений.

За таких обставин, причина пропуску строку звернення до суду позивачем відповідає критеріям, зазначеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20, зазначена обставина (перебування на лікуванні) може бути визнана поважною причиною пропущення строку, а строк звернення до суду поновлений.

Враховуючи воєнний стан та з метою безпеки учасників судового процесу, суд вважає необхідним призначити судове засідання в режимі відеоконференції.

Особливості участі особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції врегульовано у статті 195 Кодексу адміністративного судочинства України.

Інструкція користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Згідно п. 49 Розділу 3 Положення, для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 162, 171, 243, 248, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відкрити провадження в адміністративній справі.

2. Визнати поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновити позивачу пропущений строк.

3. Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження.

4. Призначити судове засідання по справі №400/9803/24 на 18.11.2024 у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою Електронного кабінету та власних технічних засобів.

5. Установити участь у судовому засіданні 18.11.2024 о 11.00 по справі № 400/9803/24 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів

6. Представникам учасників справи - завчасно надати суду електронну адресу реєстрації в підсистемі відеоконференцзв`язку для участі у судовому засіданні.

За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суд може розглянути справу в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у приміщенні суду.

7. Встановити відповідачу строк для подання до суду відзиву з одночасним направленням його копії іншим учасникам справи, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання ухвали про відкриття провадження, але не пізніше 18.11.2024 року.

8. У разі подання відповідачем відзиву, встановити позивачу строк для подання до суду відповіді на відзив з одночасним направленням його копії іншим учасникам справи протягом п`яти днів з дня отримання відзиву.

9. У разі подання позивачем відповіді на відзив, встановити відповідачу строк для подання заперечення з одночасним направленням його копії іншим учасникам справи до протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

10. Суд розгляне справу в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

11. Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: www.adm.mk.court.gov.ua.

(Додаткову інформацію про стан справи можливо отримати в месенджері Вайбер +3, надіславши повідомлення з номером справи, або за номером (0512) 53-31-77 у помічника судді).

12. Роз`яснити, що згідно ст. 44 КАС України, учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Учасники справи можуть за власний рахунок додатково замовити та отримати в суді засвідчені копії документів і витяги з них.

Учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

13. Справа розглядатиметься суддею одноособово.

14. Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається.

Суддя В. В. Біоносенко