Справа № 280/9336/24
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ЩОДО РОЗГЛЯДУ КЛОПОТАННЯ

ТА ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

22 жовтня 2024 року Справа № 280/9336/24 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянувши клопотання представника відповідача про позовної заяви залишення без руху у справі за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

07.10.2024 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_2 (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправними дії відповідача, які полягають у нарахуванні та виплаті позивачу індексації грошового забезпечення в період з 01.03.2018 до 24.05.2020 в неповному обсязі, а саме: з порушенням абзаців 4, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078;

зобов`язати відповідача нарахувати і виплатити позивачу різницю індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2018 до 24.05.2020 в загальній сумі 70 684,41 грн., відповідно до абзаців 4, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078, із одночасним відрахуванням 1,5 % військового збору та із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до пункту 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44.

Ухвалою суду від 14.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

18.10.2024 до суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без руху, про визнання пропущеним строку звернення до суду, про зловживання процесуальними правами позивачем (вх. № 47975). Клопотання обґрунтовано тим, що звертаючись до суду із позовом, позивачем не надано пояснення разом з підтверджуючими документами в обґрунтування дотримання позивачем процесуального строку звернення до суду або заяву про поновлення пропущеного строку із доказами поважності причин його пропуску. Вважає, що позивачу будо відомо про можливе порушення його прав щодо не нарахування та не виплати індексації грошового забезпечення в повному обсязі, оскільки позивачем у березні 2024 року було подано одразу дві позовні заяви щодо нарахування та виплати індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2018 до 24.05.2020 відповідно до абзаців 4, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078: справи №280/2435/24 та №280/2384/24.

Розглянувши клопотання представника відповідача, суд зазначає таке.

Так, до матеріалів справи представником позивача додано Довідку від 21.06.2024 №122 про суми грошового забезпечення та індексації, нараховані та виплачені ОСОБА_1 за період з 01.02.2018 по 24.05.2020.

При цьому, відповідно до відомостей комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду», позивач звертався до Запорізького окружного адміністративного суду у лютому 2022 року (справа № 280/2330/22), та до позовної заяви в межах вказаної справи позивачем додано довідку від 01.02.2022 №32 про суми грошового забезпечення та індексації, нараховані та виплачені ОСОБА_1 за період з 27.06.2016 по 24.05.2020.

Довідка від 01.02.2022 №32 є ідентичною за змістом до Довідки від 21.06.2024 №122 за спірний у справі №280/9336/24 період (01.03.2018 по 24.05.2020).

Таким чином, станом на лютий 2022 рік позивач був обізнаний про порушення своїх прав щодо нарахування та виплати індексації грошового забезпечення в період з 01.03.2018 по 24.05.2020.

Відтак, під час розгляду клопотання відповідача судом встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст. 160,161 КАС України, з огляду на наступне.

Так, приписами частин третьої і п`ятої статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Як вбачається із позовної заяви, позивач звертається з вимогами щодо нарахування та виплати різниці індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2018 по 24.05.2020.

Спір щодо стягнення належного позивачу грошового забезпечення (належної працівникові заробітної плати) є спором, пов`язаним з недотриманням законодавства про оплату праці.

Так, за приписами частин третьої і п`ятої статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Верховний Суд звертає увагу на те, що обов`язок держави створити умови та гарантувати можливості для громадян заробляти собі на життя працею і своєчасно одержувати винагороду за працю є складовою її обов`язку щодо утвердження, забезпечення і гарантування прав та свобод людини і громадянина (стаття 3, частини перша, друга, сьома статі 43 Конституції України).

Частиною першою статті 24 Конституції України встановлено, що громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

У Рішенні від 12 квітня 2012 року №9-рп/2012 Конституційний Суд України зазначив, що гарантована Конституцією України рівність усіх людей в їх правах і свободах означає необхідність забезпечення їм рівних правових можливостей як матеріального, так і процесуального характеру для реалізації однакових за змістом та обсягом прав і свобод. У правовій державі звернення до суду є універсальним механізмом захисту прав, свобод та законних інтересів фізичних і юридичних осіб (абзац п`ятий підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини рішення).

Таким чином, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Як зазначає КАС ВС у рішення від 06.04.2023 по зразковій справі №260/3564/22, відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Суд звертає увагу позивача, що до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Так, Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Також, відповідно до правової позиції, викладеній у Постанові Верховного Суду від 20 листопада 2023 року у справі №160/5468/23, а саме: до 19.07.2022 КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Так, звертаючись до суду із цим позовом, представник позивача надає Довідку від 21.06.2024, проте, судом з`ясовано, що довідку аналогічного змісту позивач отримував у 2022 році (01.02.2022 №32).

Тобто, станом на лютий 2022 року позивачу було відомо про суми нарахованої та виплаченої індексації за спірний період.

Таким чином, про порушення своїх прав щодо нарахування та виплати індексації позивач дізнайся у лютому 2022 року.

Отже, звертаючись до суду із даним позовом, позивачем не надано пояснення разом з підтверджуючими документами в обґрунтування дотримання позивачем процесуального строку звернення до суду або заяву про поновлення пропущеного строку із доказами поважності причин його пропуску, з огляду на факт обізнаності щодо виплачених сум індексації, відповідно до довідки від 01.02.2022 №32.

Вищевикладені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам КАС України, а тому, згідно з ч.1 ст.169 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Частиною 13 статті 171 КАС України визначено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відтак позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідну до вимог ст.ст. 161, 167 КАС України разом із відповідними доказами на її обґрунтування.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Щодо клопотання представника відповідача про зловживання процесуальними правами позивачем, з огляду на звернення до суду у минулому, то суд зазначає, що позивач дійсно звертався до Запорізького окружного адміністративного суду із різними позовними вимогами до ВЧ НОМЕР_2 , проте, предмети позовних заяв не є ідентичними, охоплюють різний період, а тому суд не вбачає зловживання процесуальними правами з цьому випадку.

Керуючись ст. ст. 47, 160, 161, 169, 171, 241, 246 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача, задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

належним чином оформленої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої у відповідності до статті 167 КАС України, в якій вказати підстави для його поновлення та надати докази, що підтверджують поважність пропуску строку звернення до суду, з огляду на наявність довідки від 01.02.2022 №32 про суми грошового забезпечення та індексації, нараховані та виплачені ОСОБА_1 за період з 27.06.2016 по 24.05.2020. Зазначені документи надіслати до суду супровідним листом з посиланням на номер справи.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 5 календарних днів з дня отримання цієї ухвали.

В задоволенні іншої частини клопотання відповідача, відмовити.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.15 ст.171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.В.Калашник