Справа № 400/11481/23
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2024-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 жовтня 2024 р.м. ОдесаСправа № 400/11481/23

Перша інстанція: суддя Устинов І. А.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Шляхтицького О.І.,

суддів: Семенюка Г.В., Домусчі С.Д.,

секретар Афанасенко Ю.М.,

за участю: позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Мозжеріна Ю.С.,

представника відповідача Терентьєвої Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 18 червня 2024 року у справі № 400/11481/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головне управління Національної поліції в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування наказу від 31.05.2023 року № 389 о/с; поновлення на посаді; стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся з адміністративним позовом до суду, у якому просив :

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Миколаївській області № 389 о/с від 31.05.2023, яким позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;

- поновити позивача на посаді начальника сектору моніторингу Баштанського РВП ГУ НП в Миколаївській області;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що підставою для звільнення став наказ від 12.05.2023 № 995 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Миколаївській області, однак документів щодо притягнення позивача до відповідальності він не отримував. В подальшому вже під час розгляду цієї справи позивач ознайомився з матеріалами службового розслідування, з яких вбачається, що позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності через встановлення факту недостачі матеріальних активів (цінностей), а саме зброї. Позивач зазначає, що 24.02.2022 почалась війна Росії проти України і зважаючи на прорив ворога на територію м. Баштанка позивачу було надано усну вказівку вивезти залишки зброї для зберігання за межі м. Баштанка, при цьому прямих вказівок та алгоритму дій доведено не було. Тому, позивач на власний розсуд в умовах війни прийняв рішення втопити залишки зброї у ставку за межами м. Новий Буг. 27.03.2023 під час перевірки Баштанського РУП ГУ НП в Миколаївській області, які інспектували вказаний підрозділ поліції, встановлений факт нестачі залишків зброї. Після чого, позивач розповів вказаним працівникам ГУ НП та полковнику поліції ОСОБА_2 обставини нестачі залишків зброї. При цьому, позивач акцентував увагу, що ним неодноразово вживались заходи щодо повернення залишків зброї до Баштанського РВП ГУНП. Позивач, також наголошує, що за результатами дослідження обставин нестачі зброї не було встановлено достатніх підстав, які можуть свідчити про вчинення кримінальних проваджень. Отже, позивач вини щодо нестачі зброї не визнає, навпаки вважає свої дії правомірними в умовах бойової обстановки, прориву ворога під час війни та відсутності вказівок керівництва Національної поліції України.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, гадав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що склад дисциплінарного проступку у діях позивача встановлений службовим розслідуванням на підставі доказів та пояснень допитуваних осіб, тому спірні накази є правомірними, а позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Миколаївський окружний адміністративний суд рішенням від 18 червня 2024 року у задоволенні адміністративного позову відмовив.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:

- суд першої інстанції не звернув уваги на те, що повністю не відповідає дійсності посилання, у висновку результатів службового розслідування, що позивач «втратив зброю» в умовах «не пов`язаних з веденням бойових дій».

Обставини справи.

Суд першої інстанції встановив, що з 07.11.2015 підполковник поліції ОСОБА_1 , згідно ч. 2 ст. 56 Закону України від 02.07.2015 № 580-VІІІ Про Національну поліцію від 02.07.2015 зі змінами та доповненнями (далі за текстом - Закон) виконував основні обов`язки поліцейського. Наказом ГУ НП від 19.01.2021 № 27о/с підполковника поліції ОСОБА_1 призначено на посаду начальника сектору моніторингу Баштанського РВП ГУНП.

30.03.2023 до ГУ НП в Миколаївській області з Баштанського РВП ГУНП надійшла інформація щодо виявлення нестачі озброєння у вказаному підрозділі поліції під час проведення інспектування Баштанського РВП ГУНП.

Також, 30.03.2023 до ГУ НП в Миколаївській області від начальника управління логістики та матеріально-технічного забезпечення ГУ НП підполковника поліції ОСОБА_3 надійшла доповідна записка про виявлення нестачі вищевказаного озброєння під час проведення інспектування Баштанського РВП ГУНП та 31.03.2023 до ГУ НП в Миколаївській області з МУ ДВБ Національної Поліції України надійшов лист щодо проведення службового розслідування за вищевказаним фактом.

Так, відповідно до вимог наказу ГУ НП в Миколаївській області від 23.03.2023 № 652 Про проведення інспектування Баштанського районного відділу поліції, відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУ НП в Миколаївській області, 27.03.2023 комісією ГУ НП в Миколаївській області розпочато перевірку Баштанського РВП ГУ НП в Миколаївській області.

30.03.2023 окремими членами комісії під час перевірки кімнати зберігання зброї (далі КЗЗ) Баштанського РВП ГУ НП в Миколаївській області, попередньо було виявлено відсутність озброєння, закріпленого за вказаним підрозділом поліції.

Вказаний факт зареєстрований до інформаційної підсистеми Єдиний облік інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції (далі - ІТС ІПНП) Баштанського РВП ГУ НП в Миколаївській області від 30.03.2023 за № 1013 (інформаційна довідка до ДГІ НПУ від 30.03.2023 вих. № 698/43-2023).

Наказом від 31.03.2023 № 722 Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії, яким відповідно призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни працівниками Головного управління Національної поліції України в Миколаївській області утворено комісію.

На підставі висновку службового розслідування прийнято наказ від 12.05.2023 № 995 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Миколаївській області, пунктом першим якого за вчинення дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом від 31.05.2023 № 389 о/с позивача звільнено з військової служби відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач не погоджуючись з вищезазначеним наказом, вважаючи, що його вину не було доведено під час службового розслідування, звернувся до суду з цим позовом.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що враховуючи встановлення факту нестачі зброї під час дії правового режиму воєнного стану, прямої відповідальності позивача за зниклу зброю та доведеність його вини під час службового розслідування правомірним є застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляду звільнення зі служби.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, Закону України Про Національну поліцію від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII).

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Законом України Про Національну поліцію унормовано правові засади організації та діяльності Національної поліції, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закон № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з статтею 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно_правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст. ст. 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу. Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Принципи етики для працівників МВС визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, відповідно до яких, зокрема, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законові України, інших нормативно_правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку. Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Частиною 1 статті 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно зі статтею 64 Закону № 580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Як встановлено під час розгляду справи та підтверджено матеріалами справи, що відповідно до пунктів 1, 2, 4.3 наказу ГУ НП в Миколаївській області від 05.03.2021 № 291 Про закріплення відповідальних осіб за облік, зберігання озброєння, боєприпасів та інше майно ГУНП в Миколаївській області: - підполковника поліції ОСОБА_1 призначено відповідальною особою за облік, зберігання й обіг табельного озброєння по Баштанському РВП ГУНП в Миколаївській області; - з підполковником поліції ОСОБА_1 укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 05.03.2021 № 152, в якому, у тому числі, визначено, що останній зобов`язується: дбайливо ставитися до переданих йому для зберігання або для інших цілей матеріальних цінностей, зберігати техніку, експлуатаційну документацію на ввірене майно, вчасно повідомляти про всі обставини, що загрожують забезпечення збереження довірених йому матеріальних цінностей; - у разі переміщення або звільнення зі служби матеріально-відповідальної особи, негайно повідомляти УЛМТЗ ГУНП та УФЗБО ГУ НП в Миколаївській області; передачу майна до нової матеріально-відповідальної особи здійснювати після проведення інвентаризації та складання інвентаризаційного опису, та акти прийому передачі направляти до відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП (а.с.175-177,т.1)

Відтак судом першої інстанції встановлено та не заперечується сторонами, що відповідальне зберігання озброєння, боєприпасів та інше майно у Баштанському РВП ГУНП було покладено на позивача.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно з статтею 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (надалі - Порядок № 893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень п. 1, 4,7 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку № 893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 13 розділу V Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку № 893).

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Згідно з приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з статтею 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Статтею 22 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Підстави звільнення зі служби в поліції визначені частиною першою статті 77 Закону України Про Національну поліцію, відповідно до якої поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6).

Матеріалами справи підтверджено, що на підставі Наказу від 31.03.2023 № 722 Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії було проведено службове розслідування.

Зі змісту висновку вбачається, що під час службового розслідування було встановлено наступне.

30.03.2023 до ГУ НП з Баштанського РВП ГУ НП надійшла інформація щодо виявлення нестачі озброєння у вказаному підрозділі поліції під час проведення інспектування Баштанського РВП ГУ НП в Миколаївській області. Також, 30.03.2023 до ГУНП від начальника управління логістики та матеріально-технічного забезпечення ГУ НП підполковника поліції ОСОБА_3 надійшла доповідна записка про виявлення нестачі вищевказаного озброєння під час проведення інспектування Баштанського РВП ГУНП та 31.03.2023 до ГУНП з МУ ДВБ НПУ надійшов лист щодо проведення службового розслідування за вищевказаним фактом.

Відповідно до вимог наказу ГУ НП від 23.03.2023 № 652 Про проведення інспектування Баштанського районного відділу поліції, відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, 27.03.2023 комісією ГУНП розпочато перевірку Баштанського РВП ГУНП.

30.03.2023 окремими членами комісії під час перевірки кімнати зберігання зброї (далі КЗЗ) Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області, попередньо було виявлено відсутність озброєння, закріпленого за вказаним підрозділом поліції, а саме: 9 мм пістолет ПМ - 7 одиниць (ГВ 7396-87, УН 0935-67, ТА 4982-67, УК 4973-89, УК 5126-89, УК 5704-89, УК 4870-89) та 14 магазинів до них, 9 мм пістолет ПМ учбовий - 2 одиниці (ТР 501-90, 94М), СПШ 2 одиниці (№ 249, № 411); 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 12 № НОМЕР_1 ; 5,6 мм гвинтівка СМ-2 № Б1762, 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 18 № НОМЕР_2 , 5,6 мм пістолет ММЦ (Марголіна) № НОМЕР_3 , 7,62 автомат АКМ учбовий № А05167-86. Вказаний факт зареєстрований до інформаційної підсистеми Єдиний облік інформаційно-комунікаційної системи Інформаційний портал Національної поліції (далі - ІТС ІПНП) Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області від 30.03.2023 за № 1013 (інформаційна довідка до ДГІ НПУ від 30.03.2023вих. № 698/43-2023).

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указами від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 №2119-ІХ, та від 18.04.2022 №259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022 №2212-ІХ) на території України введено воєнний стан, який у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України від 06.02.2023 № 58/2022 продовжено з 19.02.2023 строком на 90 діб.

24.02.2022, на підставі вимог п. 1.1 наказу ГУ НП в Миколаївській області від 24.02.2022 № 87 Про видачу зброї, відповідно до ст. 65 Конституції України, п. 24 ч, 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону, Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, усного наказу Голови Національної поліції України, відданого під час наради з використанням відео селекторної наради, у зв`язку із веденням воєнного стану в Україні, з метою відсічі збройної агресії рф та захисту незалежності та територіальної цілісності України, особовий склад Баштанського РВП ГУ НП в Миколаївській області в черговій частині вказаного підрозділу поліції отримав табельну та автоматичну вогнепальну зброю та боєкомплекти до них.

Після видачі озброєння особовому складу Баштанського РВП ГУНП, у КЗЗ вказаного підрозділу поліції залишилась зброя, а саме: 9 мм пістолетів ПМ 7 одиниць (ГВ 7396-87, УН 0935-67, ТА 4982-67, УК 4973-89, УК 5126-89, УК 5704-89, УК 4870-89) та 14 магазинів до них; 9 мм пістолетів ПМ учбових - 2 одиниці (ТР 501-90, 94М); СПШ 2 одиниці (№ 249, № 411); 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 12 № НОМЕР_1 ; 5,6 мм гвинтівка СМ-2 № Б1762; 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 18 № НОМЕР_2 ; 5,6 мм пістолет ММЦ (Марголіна) № НОМЕР_3 та 7,62 автомат АКМ учбовий № А05167-86 (далі Залишки зброї).

Як встановлено під час розгляду справи та не заперечується сторонами, що начальник Баштанського РВП ГУНП полковник поліції ОСОБА_2 надав усну вказівку підполковнику поліції ОСОБА_1 вивезти залишки зброї для зберігання поза межі м. Баштанка Миколаївської області.

Відповідно до матеріалів службового розслідування, опитаний у ході службового розслідування підполковник поліції ОСОБА_1 пояснив, що залишки зброї ним було складено в два чохли з-під бронежилетів та вивезено до свого місця мешкання, а саме: АДРЕСА_1 . Залишки зброї зберігалися за місцем його мешкання спочатку у багажнику його автомобіля, а потім у сараї, який знаходиться у останнього у подвір`ї. Також, підполковник поліції ОСОБА_1 повідомив, що полковнику поліції ОСОБА_2 не доповідав про місце зберігання залишків зброї.

01.03.2022, коли колони агресора ввійшли до м. Баштанка Миколаївської області та з боями почали прориватися в напрямку м. Новий Буг Миколаївської області, підполковником поліції ОСОБА_1 було прийнято рішення втопити залишки зброї у ставку, який знаходиться в межах міста Новий Буг Миколаївської області. Про вказане рішення полковнику поліції ОСОБА_2 не доповідалося.

Наприкінці березня 2022 року (точну дату не пам`ятає) підполковник поліції ОСОБА_1 зі вказаного ставку достав Залишки всіє зброї, перевіз їх до свого місця мешкання ( АДРЕСА_1 ) та зберігав їх в сараї до початку листопаду 2022 року (точної дати не пам`ятає). Також, підполковник поліції ОСОБА_1 повідомив, що полковнику поліції ОСОБА_2 повідомляв про наявність залишків зброї, але де вони знаходяться - не повідомляв.

На початку листопада 2022 року підполковник поліції ОСОБА_1 (точної дати не пам`ятає) було прийнято рішення знову втопити Залишки зброї в ставку, який знаходиться в межах міста Новий Буг. Причини такого рішення підполковник поліції ОСОБА_1 пояснити не може, окрім того, що, як йому здалося, можуть ймовірно настати непередбачені наслідки з боку дій країни агресора - рф. Про вказане рішення керівництву Баштанського РВП ГУНП не доповідалося.

27.03.2023 під час перевірки Баштанського РВП ГУНП працівниками ГУ НП в Миколаївській області, які інспектували вказаний підрозділ поліції, встановлений факт нестачі залишків зброї.

Після чого, підполковник поліції ОСОБА_1 розповів вказаним працівникам ГУ НП в Миколаївській області та полковнику поліції ОСОБА_2 обставини нестачі Залишків зброї. При цьому, підполковник поліції ОСОБА_1 зазначив про те, що ним неодноразово вживались заходи щодо повернення Залишків зброї до Баштанського РВП ГУ НП в Миколаївській області. Під час чергової спроби знайти Залишки зброї, в зазначеному ставку, було знайдено лише пістолет ММЦ (Марголіна) № АК386. Де знаходять інші Залишки зброї на даний час йому не відомо.

Під час вивчення службової документації встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_1 особистими письмовими зобов`язаннями ознайомлений з категоричними вимогами керівництва Національної поліції України та ГУНП щодо вивчення та недопущення порушень службової дисципліни та законності.

Отже, зазначене вище стало підставою для висновку про порушення позивачем ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної Поліції України, ч. 1 ст. 18 Закону України Про Національну поліцію України, п. 5 розділу I, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, ч. 1 ст. 64 Закону України Про Національну поліцію України, п. 4.1, 4.2 Посадових інструкцій, п. 2, 4 Інструкції № 828 від 11.10.2018 і керуючись п. 2 ч. 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 до позивача наказано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Так, пунктами 1, 2 ст. 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції, законів та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За ст. 19 Закон № 580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Статутом, що затверджується законом.

Відповідно до ст. 1 Статуту, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону, службова дисципліна зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції, тощо.

Відповідно до ст. 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції

Відповідно до ст. 64 Закону особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

До того ж, відповідно до вимог підпункту 2 пункту 1 наказу НПУ від 19.07.2022 № 507 Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції до поліцейських, які причетні втрати табельної вогнепальної зброї в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, за результатами службових розслідувань до винних осіб застосовувати найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності звільнення зі служби в поліції.

Як у позовній заяві так і у апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що під час службового розслідування не було доведено його вини щодо нестачі зброї.

Вирішуючи спірне питання колегія суддів зазначає по таке.

Матеріалами справи підтверджено, що у висновку службового розслідування було, зокрема зафіксовано пояснення самого позивача, що саме він прийняв рішення щодо сховища зброї, а саме втопити Залишки зброї в ставку, який знаходиться в межах міста Новий Буг. Також, позивачем зазначалось, що ним неодноразово вживались заходи щодо повернення Залишків зброї до Баштанського РВП ГУНП. Під час чергової спроби знайти Залишки зброї, в зазначеному ставку, було знайдено лише пістолет ММЦ (Марголіна) № АК386. Де знаходять інші Залишки зброї на даний час йому не відомо.

З урахуванням наведеного апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції, що наведені обставини свідчать про вину позивача у нестачі Залишків зброї.

Щодо посилання позивача на виконання усного доручення начальника Баштанського РВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 вивезти Залишки зброї для зберігання поза межі м. Баштанка Миколаївської області і через не конкретизацію дій позивач виконував усний наказ на власний розсуд, що на його думку має звільняти його від відповідальності, суд першої інстанції зазначив про таке.

Так, відповідно до пунктів 1, 2, 4.3 наказу ГУНП від 05.03.2021 № 291 Про закріплення відповідальних осіб за облік, зберігання озброєння, боєприпасів та інше майно ГУНП в Миколаївській області:

- підполковника поліції ОСОБА_1 призначено відповідальною особою за облік, зберігання й обіг табельного озброєння по Баштанському РВП ГУНП;

- з підполковником поліції ОСОБА_1 укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 05.03.2021 № 152, в якому, у тому числі, визначено, що останній зобов`язується: дбайливо ставитися до переданих йому для зберігання або для інших цілей матеріальних цінностей, зберігати техніку, експлуатаційну документацію на ввірене майно, вчасно повідомляти про всі обставини, що загрожують забезпечення збереження довірених йому матеріальних цінностей;

- у разі переміщення або звільнення зі служби матеріально-відповідальної особи, негайно повідомляти УЛМТЗ ГУНП та УФЗБО ГУНП; передачу майна до нової матеріально-відповідальної особи здійснювати після проведення інвентаризації та складання інвентаризаційного опису, та акти прийому передачі направляти до відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП.

Разом з цим, відповідно до посадової інструкції начальника сектору моніторингу Баштанського РВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , з якою останній ознайомився (про що свідчить його підпис), ОСОБА_1 повинен знати та керуватися Конституцією України, законами України, наказів, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами, що регламентують діяльність Національної поліції.

Також, підполковник поліції ОСОБА_1 повинен забезпечити неналежну організацію діяльності чергової частини щодо зберігання озброєння в КЗЗ та контролювати роботу в даному напрямку діяльності. На виконання вимог пункту 4.3 наказу ГУНП від 05.03.2021 № 291, відповідно до акту приймання-передавання озброєння від 26.03.2021 вих. № 2351/64-2021, відповідальне зберігання озброєння, боєприпасів та інше майно у Баштанському РВП ГУНП, в тому числі 9 мм пістолет ПМ - 7 одиниць (ГВ 7396-87, УН 0935-67, ТА 4982-67, УК 4973-89, УК 5126-89, УК 5704-89, УК 4870-89) та 14 магазинів до них, 9 мм пістолет ПМ учбовий - 2 одиниці (ТР 501-90, 94М), СПШ 2 одиниці (№ 249, № 411); 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 12 № НОМЕР_1 ; 5,6 мм гвинтівка СМ-2 № НОМЕР_4 , 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 18 № НОМЕР_2 , 5,6 мм пістолет ММЦ (Марголіна) № НОМЕР_3 , 7,62 автомат АКМ учбовий № А05167-86 покладено на підполковника поліції ОСОБА_1 .

Колегія суддів констатує, що з обсягу встановлених судом першої інстанції обставин випливає, що, відповідальність за зберігання зброї покладена на позивача, тому апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції в частині відхилення пояснень та посилань позивача на відсутність його вини за фактом нестачі зброї та звільнення його від відповідальності через не конкретизований наказ його керівництва в умовах дії правового режиму воєнного стану.

Не наведено жодних важливих аргументів з цього приводу і в апеляційній скарзі.

Оцінюючі в сукупності наведені обставини, та даючи їм детальний аналіз, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про правомірність застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляду звільнення зі служби, враховуючи встановлення факту нестачі зброї під час дії правового режиму воєнного стану, прямої відповідальності позивача за зниклу зброю та доведеність його вини під час службового розслідування.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи позивач не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

Доводи апеляційної скарги.

Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи. В апеляційній скарзі апелянт, як на підставу для задоволення поданої скарги, посилається лише на висновки оскаржуваного рішення. Водночас, як вже зазначалось вище такі висновки спростовуються матеріалами справи та судом усім наведеним висновкам надано оцінку.

Доречно зауважити, що апелянт станом на 24.02.2022 мав не аби який стаж роботи в поліції, отже має достатній професійний досвід, значну юридичну обізнаність, досвід право тлумачення та правозастосування, а тому повинен бути обізнаний про специфічні умови служби в поліції та міг усвідомлювати наслідки прийняття рішення втопити залишки зброї у ставку та повинен був, за умов необізнаності як діяти в умовах що склалися, якщо було не зрозуміло останньому надану усну керівництвом відповідну вказівку, вчинити дії з метою отримання додаткових вказівок та повідомити про всі обставини керівництву, що загрожують забезпечення збереження довірених йому матеріальних цінностей, а саме залишків вогнепальної зброї. Однак, сторонами не заперечується, що позивач не доповідав керівництву про факт нестачі залишків зброї до 27.03.2023 доки під час проведення інспектування не виявили нестачу озброєння.

Вказана правова позиція щодо обізнаності юриста висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.08.2019 року по справі №9901/118/19, яка на переконання суду є релевантною до спірних правовідносин, оскільки відображає, достатність професійного досвіду та вміння його застосувати.

Посилання апелянта на те, що суд першої інстанції не врахував, що втрата зброї відбулась в умовах пов`язаних з веденням бойових дій спростовується наявними в матеріалах справи актами проведення інвентаризації, які проводились членами робочої інвентаризаційної комісії Баштанського РВПГУНП області (7 осіб) в присутності ОСОБА_1 у підрозділі Баштанського РВП ГУНП згідно графіку 29.07.2022 та 21.11.2022 та відповідно до яких зброя була наявна.

Як свідчать матеріали справи за вказаним фактом опитаний у ході службового розслідування позивач повідомив та в письмових пояснення вказав, які враховані дисциплінарною комісією, що вказані інвентаризації він проводив сам, а потім надав Акти за результатами інвентаризації на підпис членам комісій, які в них тільки поставили свої підписи. При цьому, Залишки зброї ним було внесено до вказаних Актів. Під час проведення вказаних інвентаризацій Залишки зброї в КЗЗ Баштанського РВП ГУНП не знаходились.

До того ж суд зауважує, про відсутність на території Баштанського району факту активних бойових дій на момент складання наведених вище актів.

Щодо посилання апелянта на те, що відомості щодо ОСОБА_1 до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення внесені не були, досудове розслідування не розпочато колегія суддів зазначає про таке.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.1982 у справі X. v. Austria про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 у справі C. v. the United Kingdom про неприйнятність заяви № 11882/85).

Гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі Ringvold v. Norway, заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Аналогічний правовий висновок сформовано Верховним Судом у постановах від 25 червня 2020 року у справі № 2240/2329/18, від 29 жовтня 2018 року у справі №826/17433/16, від 03 квітня 2019 року у справі №816/1218/16, від 20 березня 2019 року у справі №804/676/18, від 07 серпня 2019 року у справі №540/2057/18, від 16 серпня 2019 року у справі №804/2146/18, від 22 листопада 2019 року у справі №826/6107/18, від 22 січня 2020 року у справі №160/1750/19, від 25 червня 2020 року у справі №2240/2329/18.

Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 18 червня 2024 року у справі № 400/11481/23 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Дата складення та підписання повного тексту судового рішення 21 жовтня 2024 року.

Суддя-доповідач О.І. Шляхтицький
Судді С.Д. Домусчі Г.В. Семенюк