Справа № 528/840/24
Суддя: Вітківський М. О.
Дата ухвалення: 2024-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Гребінківський районний суд Полтавської області
_________________________________________________________________
Справа № 528/840/24
Провадження №2-а/528/13/24
РІШЕННЯ

Іменем України

17.10.2024 м. Гребінка

Гребінківський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Вітківського М.О.,

при секретарі Коваленко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гребінка за правилами спрощеного провадження без повідомленням учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Гребінківський ВДВС у лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в :

09 серпня 2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Гребінківського районного суду Полтавської області з вказаним позовом, яким просить: поновити йому пропущений з поважних причин строк для звернення строк на звернення до суду, крім того, визнати постанову у справі про адміністративне правопорушення №599 від 29.05.2024 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 17000,00 грн., яка винесена ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 протиправної та скасувати її; судові витрати віднести на рахунок відповідача.

Позов обґрунтовує наступним, що 05.08.2024 року він отримав виклик від державного виконавця № 21638/248-31 та постанову про відкриття виконавчого провадження від 05.08.2024 року про стягнення з нього, ОСОБА_1 на користь держави адміністративного штрафу у подвійному розмірі в сумі 34000 грн. В цей же день, за заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, він ознайомився з Постановою по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 КУпАП № 599 від 29.05.2024 року винесену ТВО Начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником ОСОБА_2 про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 17000 грн. за порушення Правил військового обліку.

З вищевказаної Постанови вбачається, що позивач, ОСОБА_1 , за місцем роботи, 09.04.2024 року був повідомлений про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 для уточнення облікових даних. Проте, до 28.05.2024 року за викликом не з`явився, чим порушив Правила військового обліку.

Позивач зазначає, що винесена відповідачем постанова є незаконною та такою, що повинна бути скасована Гребінківським районним судом Полтавської області, оскільки відповідач розглянув адміністративну справу без участі позивача, без роз`яснення відповідних прав, допустив формалізм та безвідповідальність у своїй роботі, прийняв рішення без відповідних доказів та аргументів, що підтверджують як подію так і склад адміністративного проступку в діях позивача, чим грубо порушив вимоги матеріального та процесуального права, передбачені КУпАП.

Вказує, що мотивувальна частина Постанови не містить жодних посилань на будь-які докази, що дають законні підстави вважати, що в діях позивача має місце склад правопорушення, передбачений ч. 3 ст. 210 КУпАП. Всупереч інформації, зазначеній у оскаржуваній Постанові, пояснює, що він, будучи працівником ВП «Вагонне депо Кременчук» філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця», отримав відстрочку від призову на військову службу на період мобілізації та на воєнний час строком на шість місяців. Крім того, з інформації внесеної до електронного кабінету військовозобов`язаного Резерв+, вбачається, що дата введення інформації про позивача, як військовозобов`язаного, в систему занесена 16.09.2020 року, звірка контактних даних про особу відбулася 20.05.2024 року, звірка даних при особистій явці відбулася 30.05.2024 року, звірка даних підприємствами та ВНЗ відбулася 24.08.2023 року. Також має ідентифікатор військовозобов`язаного: 1, внесений до його військового квитка і до електронного кабінету військовозобов`язаного Резерв+.

Вважає, що вказане спростовує порушення Правил військового обліку та свідчить про те, що він вчасно та у належний спосіб оновив свої дані відповідно до вимог чинного законодавства України.

Зазначає, що персональна інформація та дані щодо нього знаходяться у ІНФОРМАЦІЯ_3 , що видав посвідчення на відстрочку від призову, також вказана інформація знаходиться за місцем працевлаштування у ВП «Вагонне депо Кременчук» філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця», що один раз у квартал звітує до РТЦК про працевлаштованих військовозобов`язаних осіб на підприємстві із зазначенням їхніх персональних даних. Також інформація про ного знаходиться у ДРАЦС, ДФС України та інших державних установах. Тому, вважає, що за викладених вище обставин, до нього не може бути застосована санкція ч. 3 ст. 210 КУпАП, оскільки відповідач мав та має можливість отримати персональні дані шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (утому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) якими є державні органи.

Крім того, вказує, що відповідачем були грубо порушені вимоги КУпАП та його процесуальні права під час розгляду даної адміністративної справи. Так, про дату, час, місце розгляду адміністративної справи він не був повідомлений належним чином. Своїми діями відповідач позбавив його права на захист, на надання доказів, що спростовують вину у вчиненні правопорушення, чим порушив законодавчо визначені гарантії об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Ухвалою судді 21.08.2024 року визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом та поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Гребінківський ВДВС у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, відкрито провадження у вказаній справі та вирішено її розгляд проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Витребувано з ІНФОРМАЦІЯ_1 , розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , належним чином завірені копії матеріалів справи про адміністративне правопорушення, за результатами розгляду якої було винесено постанову від 29 травня 2024 року № 599 про накладення на ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП.

Відповідач відзиву не подавав, хоча він належним чином повідомлений про розгляд справи. Ухвалу суду від 21.08.2024 року щодо витребування доказів не виконав.

В силу вимог ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та надані до суду докази, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 -5 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом встановлено, що 29.05.2024 року ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником ОСОБА_2 було винесено Постанову № 599 про справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 ст. 210 КУпАП про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі 17000 грн. за скоєне адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Із копії вищевказаної постанови по справі про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 за місцем роботи 09.04.2024 року був повідомлений про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 для уточнення облікових даних. Проте, до 28.05.2024 року за викликом не з`явився, чим порушив Правила військового обліку. Зі змісту оскаржуваної постанови, вбачається, що ОСОБА_1 інкримінується порушення вимог Правил військового обліку. Разом з тим, який пункт Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1487 від 30.12.2022 року порушено та у який спосіб в описовій частині Постанови не зазначено (а.с. 13).

Згідно зі статтею 72 КАСУ, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 94 КАСУ визначено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ст. 77 КАСУ в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Проте з матеріалів справи вбачається, що відповідачем не надано суду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, за результатами розгляду якої було винесено постанову від 29 травня 2024 року № 599 про накладення на ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП.

Таким чином, з копії оскаржуваної постанови, яка міститься у матеріалах справи, неможливо встановити належність підпису у графі «Копію постанови від 29.05.2024 року № 599 про притягнення до адміністративної відповідальності отримав 29.05.2024 року» саме ОСОБА_1 ..

Відповідно до матеріалів справи, постанову про відкриття провадження ВП № 75695417 державним виконавцем Гребінківського ВДВС у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Коваль О.Р. винесено 05.08.2024 року.

Відповідно до посвідчення № 1289 від 24.02.2024 року про відстрочку від призову на військову службу на період мобілізації та на воєнний час, ОСОБА_1 надано відстрочку від призову на військову службу на період мобілізації та на воєнний час на шість місяців з дня оформлення відстрочки від призову (а.с. 10).

З інформації, внесеної до електронного кабінету військовозобов`язаного Резерв+, вбачається, що дата введення інформації про ОСОБА_1 , як військовозобов`язаного, в систему занесена 16.09.2020 року, звірка контактних даних про особу відбулася 20.05.2024 року, звірка даних при особистій явці відбулася 30.05.2024 року, звірка даних підприємствами та ВНЗ відбулася 24.08.2023 року. Він має ідентифікатор військовозобов`язаного, внесений до військового квитка і до електронного кабінету військовозобов`язаного Резерв+ (а.с. 10 зворот).

Відповідно до ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Відповідно до ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акту чи окремих його положень.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

За нормою п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні: адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Рішення відповідача - постанова про притягнення до адміністративної відповідальності є правовим актом індивідуальної дії.

Неправомірні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, прийняті з порушенням прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, можуть бути оскаржені в порядку адміністративного судочинства. Це право передбачено ч. 2 ст. 55 Конституції України та ст. 6 КАС України.

У відповідності до положень ст. 235 КУпАП Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Відповідно до вимог ст. 210 КУпАП, порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку - тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період - тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Примітка. Положення статей 210, 210 - 1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами) яких є державні органи.

Санкцією ст. 210 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення врегульовано розділом IV КУпАП.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У частині 2 статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 248 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі також КУпАП) розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до частини 1 статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За правилами статті 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно зі статтею 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Верховний Суд у постановах від 31.03.2021 у справі № 676/752/17, від 21.03.2019 у справі № 489/1004/17, від 30.01.2020 у справах № 308/12552/16-а та № 482/9/17, від 06.02.2020 у справі № 205/7145/16-а зробив такі висновки: «Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи. Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення».

Водночас, у матеріалах справи відсутні відомості, які б давали суду обґрунтовані підстави для встановлення факту належного повідомлення позивача про місце і час розгляду справи у встановлений процесуальний спосіб.

Виходячи із норм викладених в частині 1 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею78 КАС України.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, розгляд справи відбувся за відсутності позивача, якого не було своєчасно сповіщено про розгляд, що в силу приписів частини 1 статті 268 КУпАП виключало можливість розгляду справи.

Вирішуючи питання наслідків розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яку належним чином не повідомили про дату, Верховний Суд у постановах від 06.03.2018 у справі № 522/20755/16-а, від 30.09.2019 у справі № 591/2794/17, від 06.02.2020 № 05/7145/16-а та від 21.05.2020 у справі № 286/4145/15-а дійшов такого висновку: «факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням установленої процедури. Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу».

Процедурні порушення, зокрема, такі як розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яку належним чином не повідомили про дату розгляду, є самостійними, безумовними підставами для скасування постанови про притягнення такої особи до відповідальності.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваженнями, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи. У п. 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 (заява №7460/03) зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Недотримання відповідачем приписів законодавства України про адміністративні правопорушення тягне недоведеність з боку суб`єкта владних повноважень правомірності оскаржуваної у цій справі постанови та є підставою для її скасування.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_2 для уточнення облікових даних за місцем роботи отримав 09.04.2024 року.

Відповідно до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, у розпорядженні про виклик (додаток 13 до Порядку) вказується конкретна дата і час, коли особа має прибути за викликом.

19.05.2024 набув чинності Закон №3696-ІХ «Про внесення змін до КУпАП щодо удосконалення відповідальності за порушення правил військового обліку та законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію», яким ст. 210 КУпАП було доповнено частиною 3, а саме: щодо порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку в особливий період. Після оприлюднення Указу Президента України від 24.02.2024 №69/2022 «Про загальну мобілізацію», тому особливий період.

Отже, до 19.05.2024 норми ч.3 ст. 210 КУпАП не існувало.

Згідно зі ст.8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Стаття 58 Конституції України 1996 року закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта.

Зважаючи на те, що відповідачем не доведено вину позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про розгляд справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, в оскаржуваній постанові в описі суті правопорушення не вказано який саме пункт, статтю порушено, вказана лише загальна фраза «порушив правила військового обліку», не вказані докази на підтвердження вини позивача, та у зв`язку з тим, що станом на квітень 2024 року норми ч.3 ст. 210 КУпАП не існувало (і штрафу 17 000 грн за порушення правил військового обліку), суд вважає, що в діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення.

За приписами п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю.

Пунктом 3 ч.3 ст.286 КАС України визначено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Щодо вимог позивача про визнання постанови про накладення адміністративного стягнення протиправною, суд дійшов наступного висновку.

Повноваження адміністративного суду у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, визначені ст. 286 КАС України.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

При цьому згідно ч. 3 ст. 286 КАС України, у повноваження місцевого загального суду за наслідками розгляду справи не входить право про визнання постанови протиправною.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 132-1, 143, 210, 229, 245, 247, 251, 279-7, 288 КУпАП, ст.ст. 139, 242, 243, 250, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України,-

у х в а л и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Гребінківський ВДВС у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання незаконною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Скасувати постанову № 599 про справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 ст. 210 КУпАП від 29.05.2024 року, винесену ТВО Начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковником ОСОБА_2 , про накладення на ОСОБА_1 штрафу в розмірі - 17000 грн. за скоєне адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП протиправною та скасувати її.

Провадження по адміністративній справі щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП - закрити.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://court.gov.ua/sud1605

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ..

Відповідач: ІНФОРМАЦІЯ_5 , юридична адреса: АДРЕСА_3 .

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Гребінківський ВДВС у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, , юридична адреса: вулиця Ярослава Мудрого, 16, м. Гребінка, Полтавська область, 37400.

Суддя М. О. Вітківський