Справа № 520/32217/23
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2024-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2024 р.Справа № 520/32217/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Русанової В.Б. ,

за участю секретаря судового засідання Щурової К.А.

представників сторін: позивача - Оганезова О.А., відповідача - Іхненко Я.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні Бізнес-Системи", Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2024, головуючий суддя І інстанції: Григоров Д.В., м. Харків, повний текст складено 29.08.24 по справі № 520/32217/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні Бізнес-Системи"

до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ

Товариство з обмеженою відповідальністю «Сучасні Бізнес-Системи» (далі по тексту ТОВ «Сучасні Бізнес-Системи», позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту - ГУ ДПС в Харківській області, відповідач), у якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС в Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України, № 00/22495/0412 від 25.07.2023 року за формою Н;

- присудити за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України (місцезнаходження: 61057, м. Харків, вул. Пушкінська, 46, ідентифікаційний код: 43983495) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні Бізнес-Системи» (місцезнаходження: 62416, Харківська обл., Харківський р-н, смт. Пісочин, вул. Надії, 15-«А», ідентифікаційний код: 38397793) витрати по сплаті судового збору у розмірі 26840 гривень 00 копійок.

В обґрунтування позовних вимог послався на протиправність податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Харківській області № 00/22495/0412 від 25.07.2023 про застосування до позивача штрафних санкцій на загальну суму 2411406,77 грн за несвоєчасну реєстрацію 410 податкової накладної/розрахунку коригування (далі ПН та РК) в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), складених за період з травня 2021 року по січень 2023 року, як такого, що винесене за відсутності будь-яких правових підстав, оскільки Законом України від 17.03.2020 № 533-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі по тексту Закон № 533-ІХ), підрозділ 10 розділу ХХ доповнено пунктом 52-1, за яким з урахуванням змін, внесених Законами України № 540-ІХ від 30.03.2020 та № 591-ІХ від 13.05.2020, штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних протягом періоду з 01.03.2020 по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Звернув увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 10.12.2021 у справі № 420/10367/20, відповідно до якої перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції у період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації ПН у період з 01.03.2020 і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Крім того, Законом України від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» (далі по тексту Закон № 2260-ІХ), який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, за змістом яких платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої п. 46.2 ст. 46 ПК України, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом № 2260-ІХ за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

До того ж, Законом № 2260-ІХ не скасовано п. 52-1 розділу ХХ ПК України, яким передбачено звільнення від застосування штрафу за несвоєчасну реєстрацію ПН під час дії карантину на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, і вказана норма чинна та не зазнала змін.

Додатково звернув увагу на введення в роботі ГУ ДПС у Харківській області простою у зв`язку із обстрілами, а також позачергові відключення електроенергії, що в свою чергу впливало на роботу відповідних служб підприємства та можливість здійснювати своєчасну реєстрацію ПН.

Переконував, що застосування до позивача штрафних санкцій, передбачених ст. 201 ПК України, а не пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, яким визначено зменшені розміри штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію ПН під час дії на території України військового стану, суперечить чинному законодавству, що діяло на момент ухвалення оскаржуваного рішення.

З огляду на те, що Законом № 2260-ІХ платникам податку не було надано перехідного періоду, достатнього для реєстрації ПН та РК, які не були своєчасно зареєстровані у зв`язку із карантином, та на які до 27.05.2022 поширювалась дія мораторію, встановленого на період дії карантину, стверджував, що застосування за таких обставин до платників податку штрафних санкцій є порушенням встановленого пп. 4.1.9 п. 4.1 ст. 4 ПК України принципу стабільності.

З посиланням на пп. 56.21 п. 56.2 ст. 56 ПК України зазначив, що коли норма ПК України чи іншого нормативно-правового акту, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акту суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2024 у справі № 520/32217/23 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні Бізнес-Системи" (вул. Надії, буд. 15-А, смт Пісочин, Харківська обл., Харківський р-н, 62416) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України, (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС в Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України, № 00/22495/0412 від 25.07.2023 року за формою Н в частині нарахування штрафу у розмірі 1344642 (один мільйон триста сорок чотири тисячі шістсот сорок дві) грн 66 коп.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні Бізнес-Системи" (вул. Надії, буд. 15-А, смт Пісочин, Харківська обл., Харківський р-н, 62416, ) сплачену суму судового збору у розмірі 14966 (чотирнадцять тисяч дев`ятсот шістдесят шість) грн 45 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України, (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ ВП - 43983495).

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Позивач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції у частині відмови в задоволенні позовних вимог подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність, необґрунтованість, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2024 у справі № 520/32217/23, та ухвалити нове рішення, яким задовольнити повністю позовні вимоги; визнати протиправним та скасувати повністю податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України № 00/22495/0412 від 25.07.2023 (форма «Н»); присудити за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України (місцезнаходження: 61057, м. Харків, вул. Григорія Сковороди (колиш. Пушкінська), буд. 46, ідентифікаційний код 43983495) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні Бізнес-Системи» (місцезнаходження: 62416, Харківська обл., Харківський р-н, смт. Пісочин, вул. Надії, 15-«А», ідентифікаційний код 38397793) витрати по сплаті судового збору у розмірі 32208 гривень 00 копійок; розглянути справу № 520/32217/23 за участю представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні Бізнес-Системи» ().

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про залишення поза увагою суду при прийнятті рішення в оскаржуваній частині дату набрання чинності Законом № 2260-ІХ (27.05.2022), у зв`язку з чим платникам податку не було надано перехідного періоду, достатнього для реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, які не були своєчасно зареєстровані у зв`язку з карантином та на які до 27.05.2022 поширювалась дія мораторію, встановленого на період дії карантину, що є поважною причиною для звільнення позивача від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію спірних податкових накладних.

Крім того, не врахована невідповідність норм підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України нормам пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України в частині можливості застосування штрафних санкцій, що має наслідком порушення принципу стабільності та правової визначеності, в силу яких норми права повинні бути чіткими та точними, передбачуваними для суб`єкта, на якого вони розповсюджуються.

Так, на переконання апелянта, на виконання підпункту 4.1.9 пункту 4.1 статті 4 ПК України з метою дотримання принципу стабільності законодавства на період дії карантину мають застосовуватись положення, яким передбачено звільнення від відповідальності у період дії мораторію на застосування штрафних санкцій.

Платник податків має право обирати найбільш сприятливу норму Податкового кодексу України чи іншого нормативно-правового акту, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акту суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Наполягав на протиправності не застосування судом першої інстанції відносно позивача абзацу 3 пункту 112.7 статті 112 ПК України, за змістом якого усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

З огляду на те, що Законом України «Про внесення змін до розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» від 12 січня 2023 року № 2876-IX (далі по тексту Закон № 2876-IX) не визначено особливостей застосування тих чи інших положень, та враховуючи набрання чинності на дату проведення контролюючим органом перевірки та винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення змін, внесених Законом № 2876-IX, зауважив, що згідно з приписами пункту 11 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, до позивача підлягають застосуванню зменшені розміри штрафних санкцій.

З посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 06.02.2018 у справі № 826/15139/16, відповідно до якої суд не зобов`язаний самостійно здійснювати розрахунок штрафних санкцій замість контролюючого органу, перебираючи таким чином його повноваження, вважав, що у розумінні пп. 20.1.18 п. 20.1 ст. 20 ПК України саме контролюючі органи, а не суд, мають право визначати у порядку, встановленому цим Кодексом, суми податкових та грошових зобов`язань платників податків.

Відповідач, не погодившись із рішенням суду першої інстанції в частині задоволення позову також подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність, необґрунтованість, неправильне застосування норм матеріального та процесуального права, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2024 у справі № 520/32217/23 в частині задоволення позовних вимог, прийнявши у справі нове судове рішення, яким у задоволенні позов ТОВ «Сучасні Бізнес-Системи» відмовити у повному обсязі; справу розглянути за участю представника ГУ ДПС, повідомивши про дату, місце та час розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги послався на невірне застосування судом першої інстанції приписів п. 201.10 ст. 201 ПК України, що в свою чергу є порушенням вимог ст. 242 КАС України щодо законності та обґрунтованості судового рішення, та має наслідком скасування судового рішення.

Переконував, що за приписами пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України із врахуванням змін, внесених Законом № 2876-IX, платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо реєстрації в ЄРПН такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року. У разі ж відсутності у платника податків можливості своєчасно виконувати свої податкові обов`язки, такі платники звільняються від передбаченої Кодексом відповідальності, але з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні, а ті у яких відновилась така можливість, за умови їх виконання протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей. При цьому, платники податків, які не можуть виконувати податкові обов`язки повинні подати до контролюючого органу заяву про відсутність можливості виконання своїх податкових обов`язків разом із вичерпним переліком документів та інформації, що підтверджують таку неможливість, визначеним в наказі Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225 «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, та переліків документів на підтвердження» (далі по тексту Порядок № 225).

Разом з цим, позивач відповідну заяву та документи (копії документів), інформацію про відсутність можливості виконання податкових обов`язків, оформлену відповідно до Порядку № 225 не подавав.

На думку відповідача, неврахування вказаних обставин свідчить про формальний підхід суду першої інстанції до з`ясування фактичних обставин даної справи, та обґрунтування судового рішення виключно правовою позицією позивача без урахування доводів та пояснень, наданих контролюючим органом, що свідчить про наявність підстав для його скасування.

У надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу позивача, відповідач заперечував проти її доводів, просив рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позову залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

Зауважив, що правомірність нарахування штрафних санкцій ГУ ДПС узгоджується із висновками Верховного Суду у справах № 280/4484/23 та № 160/10740/23, які в силу ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для врахування.

Так, у вказаних постановах Верховний Суд зазначив, що Закон № 2876-IX не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності. Крім того, відповідальність, яка встановлена пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України, застосовується за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу, тобто прямо пов`язана зі збільшеними строками реєстрації податкових накладних. Відтак, зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом № 2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом, тобто 08 лютого 2023 року.

Враховуючи те, що позивачем у відповідності до Порядку № 225 не надавалась заява про неможливість виконувати податкові обов`язки, у ТОВ «Сучасні Бізнес-Системи» є можливість виконувати податкові обов`язки у визначені терміни, а тому спірне податкове повідомлення-рішення є правомірним та винесено відповідно до вимог чинного законодавства.

Позивач у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві заперечував проти доводів апеляційної скарги відповідача, просив рішення суду першої інстанції в частині задоволення позову залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

Переконував, що наданням нового Додатку до акту перевірки контролюючий орган фактично підтвердив протиправність нарахованих ним штрафних санкцій стосовно 163 податкових накладних та неправильність визначення граничного терміну їх реєстрації, а також зменшив суми штрафу з 2411406,77 грн до 1107637,47 грн. При цьому, пояснити відсутність зміни суми оскаржуваного податкового повідомлення-рішення контролюючий орган у судових засіданнях у суді першої інстанції не зміг.

За твердженнями позивача, при прийнятті оскаржуваного податкового-повідомлення рішення, відповідачем було порушено принцип правової визначеності та захисту законних очікувань позивача на звільнення від встановленої Законом № 2260-ІХ відповідальності. Крім того, в силу п.п. 4.1.4 п. 4.1 ст. 4 та п. 56.21 ст. 56 ПК України платник податків має право обирати найбільш сприятливу норму ПК України чи іншого нормативно-правового акту, виданого на підставі цього Кодексу, а у випадку коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акту суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податку, так і контролюючого органу, рішення повинно прийматися на користь платника податків.

Не погодившись із посиланнями контролюючого органу на постанови Верховного Суду від 30.01.2024 у справі № 280/4484/23, від 06.02.2024 у справі № 160/10740/23 щодо неможливості поширення зменшеного розміру штрафних санкцій на спірні правовідносини, зазначив, що згідно з ч. 1 ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, зокрема, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Так, враховуючи те, що п. 90 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України пом`якшує відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкових накладних у порівнянні з п. 120-1.1 ст. 120 ПК України, відповідач мав застосувати зменшені розміри штрафних санкцій.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши в межах апеляційних скарг рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційні скарги підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Сучасні Бізнес-Системи" перебуває за адресою місцезнаходження: 62416, Харківська область, Харківський район, смт. Пісочин, вул. Надії, буд. 15-А, із реєстрацію у податковому органі - Головному управлінні ДПС в Харківській області.

15.06.2023 Головним управлінням ДПС у Харківській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу ДПС України, проведено камеральну перевірку щодо дотримання позивачем податкового законодавства з питань граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування за травень-червень, грудень 2021 року, лютий-липень 2022 року, січень 2023 року.

За результатами перевірки відповідачем було складено акт № 19039/20-40-04-12-02/38397793 від 15.06.2023 року, в якому встановлено, що в порушення п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України ТОВ «Сучасні Бізнес-Системи» несвоєчасно зареєструвало податкові накладні у Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування за травень-червень, грудень 2021 року, лютий-липень 2022 року, січень 2023 року.

Згідно із додатком № 1 до акту перевірки від 15.06.2023 № 19039/20-40-04-12-02/38397793 порушення граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних було встановлено щодо 410 податкових накладних.

Водночас, судом встановлено, що при складанні Додатку № 1 до акту перевірки від 15.06.2023 № 19039/20-40-04-12-02/38397793 у графі «Граничний термін реєстрації в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування» контролюючим органо зазначено невірну дату реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, зокрема, із датою складення з травня 2021 року до грудня 2021 року згідно із переліком 1-101, із датою складення травень, червень, грудень 2021 року згідно із переліком 197-296 - 27.05.2022 року, щодо податкових накладних/розрахунків коригування із датою складення червень 2022 року згідно із переліком 102-111 - 31.05.2022 року, щодо податкових накладних/розрахунків коригування із датою складення червень 2022 року згідно із переліком 297-302 - 30.06.2022, а також щодо податкових накладних/розрахунків коригування із датою складення лютий- червень 2022 року згідно із переліком 112-196, із датою складення березень, травень, червень 2022 згідно із переліком 303-354, 356-376 - 15.07.2022 року, щодо податкової накладної із датою складення 31.07.2022 року згідно із переліком 355 - 15.08.2022 року, щодо податкових накладних/розрахунків коригування із датою складення січень 2023 року згідно із переліком 377-395, 403-404, 406-408 - 31.01.2023, щодо податкових накладних/розрахунків коригування із датою складення січень 2023 року згідно із переліком 396-400, 402, 405, 409-410 - 18.02.2023 року, щодо податкової накладної із датою складення 10.01.2023 року згідно із переліком 401 - 31.03.2023 року.

На підставі висновків акту перевірки контролюючим органом було сформовано податкове повідомлення-рішення № 00/22495/0412 від 25.07.2023 (форма Н), яким було нараховано штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних за період травень-червень, грудень 2021 року, лютий-липень 2022 року, січень 2023 року у загальній сумі 2411406,77 грн.

Зазначене податкове повідомлення-рішення позивачем було отримано 02.08.2023 року.

Під час розгляду справи, на виконання вимог протокольної ухвали суду, постановленої у судовому засіданні 12.06.2024, представником відповідача було надано новий розрахунок до акту, а саме додаток № 1 до акту перевірки від 15.06.2023 № 19039/20-40-04-12-02/38397793, який контролюючим органом було сформовано протягом розгляду справи у зв`язку з необхідністю уточнень дати граничного терміну реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та, як наслідок, коригуванням кількості днів порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, що в свою чергу має вплив на відсотковий розмір та суму штрафу.

Згідно із новим розрахунком до акту перевірки порушення граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних було встановлено щодо 247 податкових накладних.

У новому додатку № 1 до акту перевірки у графі «Граничний термін реєстрації в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування» стосовно податкових накладних/розрахунків коригування із датою складення з травня по червень 2021 року, з лютого по червень 2022 року згідно із переліком 1-21, 32-133, 140-191, 193-213 вказано дату 15.07.2022 року, із датою складення червень 2022 року згідно із переліком 22-31, 134-139 вказано дату 30.06.2022 року, із датою складення 31.07.2022 згідно із переліком 192 вказано дату 15.08.2022 року, із датою складення січень 2023 згідно із переліком 214-232, 240-241, 243-245 вказано дату 31.01.2023 року, із датою складення січень 2023 року згідно із переліком 233-237, 239, 242, 246-247 вказано дату 18.02.2023 року.

У новому додатку № 1 до акту перевірки вказано, що сума штрафних санкцій складає 1107637,47 грн.

Вважаючи таке рішення контролюючого органу протиправним та таким, що порушує права позивача, останній звернувся до суду із позовом у цій справі.

Задовольняючи позовні вимоги про визнання протиправним та скасування спірного податкового повідомлення-рішення в частині нарахування штрафу у розмірі 1344642,66 грн суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості, оскільки представник відповідача шляхом подання до суду нового додатку № 1 до акту перевірки від 15.06.2023 № 19039/20-40-04-12-02/38397793 фактично підтвердив протиправність нарахованих штрафних санкцій стосовно 163 податкових накладних та неправильність визначення граничного терміну реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних стосовно значної частини податкових накладних, що фактично призвело до зменшення суми штрафу з 2411406,77 грн до 1107637,47 грн.

Також, судом враховано, що податкові накладні: № 1 від 31.05.2022, № 1336 від 22.06.2022, № 1345/6 від 16.06.2022, № 5 від 30.04.2022, № 13 від 31.03.2022, № 6 від 28.02.2022, № 1342 від 28.06.2022, № 1347/6 від 18.06.2022, № 1341 від 27.06.2022, № 1354/6 від 25.06.2022, № 1333 від 19.06.2022, № 1334 від 20.06.2022, № 1339 від 25.06.2022, № 1357/6 від 28.06.2022, № 1330 від 16.06.2022, № 1343 від 29.06.2022, № 1358/6 від 29.06.2022, № 1348/6 від 19.06.2022, № 1346/6 від 17.06.2022, № 1350/6 від 21.06.2022, № 1338 від 24.06.2022, № 1353/6 від 24.06.2022, № 1340 від 26.06.2022, № 1352/6 від 23.06.2022, № 128 від 30.06.2022, № 1337 від 23.06.2022, № 1359/6 від 30.06.2022, № 1344 від 30.06.2022, № 1355/6 від 26.06.2022, № 1356/6 від 27.06.2022, № 1332 від 18.06.2022, № 1349/6 від 20.06.2022, № 1331 від 17.06.2022, № 1351/6 від 22.06.2022, № 1335 від 21.06.2022 позивачем було подано на реєстрацію 15.07.2022 року до 20:00 години, а відтак, в силу приписів пункту 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 в редакції станом на 21.04.2021 (далі по тексту Порядок № 1246) за змістом якого, операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин, нарахування контролюючим органом штрафних санкцій у зв`язку з порушенням граничного строку реєстрації вказаних податкових накладних у розмірі 40873,36 грн відбулось протиправно, що зумовило задоволення позовних вимог в цій частині.

Стосовно іншої частини штрафних санкцій, нарахованих внаслідок несвоєчасної реєстрації спірних податкових накладних, суд дійшов висновку правомірність такого нарахування.

Судом відхилено покликання позивача на введення на території України військового стану, та, як наслідок, неможливість виконувати податкові обов`язки, оскільки позивачем як платником податків не було подано до контролюючого органу у встановленому законодавством порядку повідомлення про неможливість своєчасного виконання платником податкових обов`язків.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту додатку до податкового повідомлення-рішення від 25.07.2023 № 00/22495/0412 «Розрахунок штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) ТОВ «Сучасні Бізнес-Системи», контролюючим органом було притягнуто позивача до відповідальності за порушення п. 201.10 ст. 201 ПК України у вигляді застосування штрафних санкцій за ставками, встановленими пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 111.2 статті 112 ПК України фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з цим Кодексом, застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, може застосовуватися у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи а зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до абз. 1 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

При цьому, згідно з абз. 4 пункту 201.10 статті 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За змістом абз. 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Із аналізу викладених приписів ПК України можна дійти висновку, що продавець товарів/послуг зобов`язаний зареєструвати в ЄРПН податкові накладні з дотриманням строків, встановлених абз. 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України.

За своєю правовою природою норма, викладена в абз. 14 п. 201.10 ст. 201 ПК України, є нормою зобов`язального характеру (норма-припис), а отже має існувати норма, яка передбачає відповідальність за невиконання платником податку зобов`язання у вигляді обов`язку реєстрації податкової накладної.

Положеннями статті 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної. Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.

Так, згідно із пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами а - г цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

У разі порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень, при реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість;

податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою;

податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;

податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;

Системний аналіз викладених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника прогресивної шкали штрафу в залежності від кількості днів порушення строку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, а також штрафу за відсутність реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування.

При цьому, податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.

З 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року на всій території України було встановлено карантин відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"(із змінами), від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів", від 22 липня 2020 року № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", від 09 грудня 2020 року №1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

Положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року.

Пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду із 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду із 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Таким чином, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Водночас, пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України містить чітку вказівку на темпоральний критерій його застосування із 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Таким чином, законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідний період.

Постановою від 27 червня 2023 року № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Разом з тим, до завершення карантину Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі Закон № 2118-IX).

Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Зокрема, підпунктами 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Законом № 2142-IX від 24 березня 2022 року внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».

Законом України від 12.05.2022 № 2260-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану", який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Так, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України (підлягає застосуванню з 27.05.2022) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-IX (набрав чинності 03 січня 2023 року) підпункт 69.1 викладено в новій редакції, зокрема відповідно до абзаців третього п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:

реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.

реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року.

Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.

Згідно з підпунктом 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України в редакції Закону № 2260-IX від 12.05.2022 платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Положеннями абз. 18 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України в редакції Закону № 2260-IX від 12.05.2022 визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Отже, вищенаведеною нормою права, яка підлягає застосуванню з 27.05.2022, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

З огляду на наведене вище правове регулювання спірних правовідносин колегія суддів зазначає, що платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в період дії мораторію, запровадженого пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а саме з 01 березня 2020 року по 26 травня 2022 року (тобто до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану") за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 16.04.2024 по справі № 460/21543/23.

Разом з цим, у контексті застосування до спірних правовідносин пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України правове значення має саме факт вчинення відповідного порушення, складом, якого, в даному випадку, є порушення строку реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оскільки податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної в ЄРПН, то у випадку коли податкова накладна/розрахунок коригування складена(ий) в період дії мораторію, а зареєстрована(ий) в ЄРПН після скасування дії мораторію (тобто після 26 травня 2022 року), відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується за період, у якому підстави для звільнення від відповідальності перестали існувати.

В той же час, як зазначено вище, пунктом 69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (з урахуванням змін, внесених Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-IX) установлено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.

Отже, якщо податкові накладні/розрахунки коригування складені платником в період з 01 лютого по 31 травня 2022 року, а зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку після 15 липня 2022 року, у контролюючого органу є підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

В період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами ПК України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» цього кодексу.

В розвиток цієї правової позиції Верховний Суд в постанові 07 лютого 2024 року у справі № 380/7070/23 зауважив, що держава не створила такого правового регулювання і фактичних умов, за яких платники податків могли б завчасно передбачити відповідні наслідки своєї поведінки щодо не реєстрації до 26 травня 2022 року в ЄРПН податкових накладних, складених до 24 лютого 2022 року (зі змінами до 31 січня 2022 року).

Фактично з 27 травня 2022 року усі платники, які не зареєстрували податкові накладні, граничний строк реєстрації яких припав до 23 лютого 2022 року, автоматично підлягали відповідальності.

При цьому відповідний Закон від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ був опублікований 26 травня 2022 року в умовах воєнного стану, обмеженого часу роботи електронних сервісів податкових органів та за відсутності завчасного попереднього роз`яснення змісту та наслідків прийняття цього законодавчого акта для платників податків, які були впевнені, що захищені карантинними та воєнними мораторіями на застосування штрафних санкцій.

Отже законодавець не створив умов, за яких платник податків мав можливість у розумні строки зареєструвати податкові накладні, складені до введення воєнного стану, за попередньо передбаченого підходу безумовного звільнення від відповідальності до завершення дії карантину.

Як слідує з системного аналізу норм ПК України, фактично з 27 травня 2022 року платники податків, які не зареєстрували в ЄРПН податкові накладні, складені з 1 лютого 2022 року до травня 2022 року, отримали додатковий час для їх реєстрації в ЄРПН без застосування штрафних санкцій до 15 липня 2022 року, тобто близько 1,5 місяці.

Відтак, необхідний перехідний період для податкових накладних, складених по 31 січня 2022 року не був уведений в дію, не надав таким положенням законодавець й ретроспективної дії. Наведене також є проявом порушення принципу рівності податкового законодавства.

При цьому потрібно враховувати, що правові ситуації, які пов`язані з можливістю або неможливістю в період воєнного стану реєструвати податкові накладні, є за своєю суттю ідентичними як щодо податкових накладних, складених починаючи з лютого 2022 року, так і щодо тих, які були складені раніше, але не були своєчасно зареєстровані з огляду на надзвичайні обставини - ковідну пандемію та воєнний стан.

Умови юридичної відповідальності визначаються характером діяння, за яке така відповідальність установлюється. Відмінність у заходах відповідальності не може зумовлюватися «випадковими» чинниками, зокрема, недосконалістю законодавчої техніки, коли однакові за характером діяння мають різні умови покарання за них.

За подібних обставин, принцип верховенства права та заборона на дискримінацію платників податків, передбачена підпунктом 4.1.2 пункту 4.1 статті 4 ПК України, вимагають застосування однакових умов притягнення до відповідальності за несвоєчасну реєстрацію всіх податкових накладних, на які до 27 травня 2022 року поширювалася дія мораторію - як «ковідного», так і «воєнного».

Зважаючи на викладене, визначальним критерієм, який має братися до уваги при вирішенні питання про відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних після скасування з 27 травня 2022 року дії мораторіїв, є можливість виконання платником своїх зобов`язань.

При цьому всі платники повинні мати однакові умови, за яких вони можуть уникнути відповідальності шляхом реєстрації податкових накладних у відповідний перехідний період - до 15 липня 2022 року.

Отже, податкові накладні, складені в період дії «ковідного» мораторію до початку дії воєнного стану мають бути зареєстровані до 15 липня 2022 року.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що податкові накладні, за порушення термінів реєстрації яких позивача притягнуто до відповідальності та які складені в період дії «ковідного» мораторію до початку дії воєнного стану, а саме № 5398 від 01.12.2021, № 5399 від 01.12.2021, № 5515 від 30.12.2021, № 5502 від 24.12.2021, № 5514 від 30.12.2021, № 5499 від 23.12.2021, № 5439 від 16.12.2021, № 5436 від 16.12.2021, № 5482 від 17.12.2021, № 5493 від 22.12.2021, № 5510 від 29.12.2021, № 5483 від 17.12.2021, № 5484 від 17.12.2021, № 5453 від 22.12.2021, № 5504 від 24.12.2021, № 5450 від 21.12.2021, № 5444 від 17.12.2021, № 5448 від 20.12.2021, № 5501 від 24.12.2021, № 5405 від 03.12.2021, № 5363 від 02.12.2021, № 5408 від 06.12.2021, № 5401 від 02.12.2021, № 5403 від 02.12.2021, № 5377 від 08.12.2021, № 5358 від 01.12.2021, № 5419 від 09.12.2021, № 5357 від 01.12.2021, № 5422 від 09.12.2021, № 5434 від 15.12.2021, № 5427 від 13.12.2021, № 5417 від 08.12.2021, № 5421 від 09.12.2021, № 5381 від 09.12.2021, № 5387 від 13.12.2021, № 5363 від 02.12.2021, № 5365 від 03.12.2021, № 5391 від 14.12.2021, № 5396 від 15.12.2021, № 5371 від 06.12.2021, № 5361 від 02.12.2021, № 5414 від 07.12.2021, № 5400 від 01.12.2021, № 5360 від 01.12.2021, № 5415 від 08.12.2021, № 5393 від 14.12.2021, № 5410 від 06.12.2021, № 5409 від 06.12.2021, № 5407 від 06.12.2021, № 5490 від 21.12.2021, № 5454 від 22.12.2021, № 5452 від 21.12.2021, № 5447 від 20.12.2021, № 5495 від 22.12.2021, № 5441 від 17.12.2021, № 5508 від 12.12.2021, № 5512 від 29.12.2021, № 5489 від 21.12.2021, № 5479 від 16.12.2021, № 5456 від 22.12.2021, № 5437 від 16.12.2021, № 5438 від 16.12.2021, № 5506 від 28.12.2021, № 5443 від 17.12.2021, № 5446 від 20.12.2021, № 5498 від 23.12.2021, № 5511 від 29.12.2021, № 5545 від 20.12.2021, № 5481 від 17.12.2021, № 5442 від 17.12.2021, № 5486 від 20.12.2021, № 5477 від 16.12.2021, №5496 від 22.12.2021, №5507 від 28.12.2021, № 5449 від 21.12.2021, № 5440 від 16.12.2021, № 5500 від 23.12.2021, № 5478 від 16.12.2021, № 5505 від 28.12.2021, № 5509 від 29.12.2021, № 5488 від 20.12.2021, № 5487 від 20.12.2021, № 5485 від 20.1.22021, № 5494 від 22.12.2021, № 5451 від 21.12.2021, № 5503 від 24.12.2021, № 5455 від 22.12.2021, № 5513 від 30.12.2021, № 5497 від 23.12.2021, № 5480 від 16.12.2021, № 5491 від 21.12.2021, № 5423 від 10.12.2021, № 5433 від 15.12.2021, № 5428 від 13.12.2021, № 5516 від 17.12.2021, № 5429 від 13.12.2021, № 5435 від 15.12.2021, № 5397 від 15.12.2021, № 5379 від 08.12.2021, № 5411 від 07.12.2021, № 5394 від 14.12.2021, « 5373 від 07.12.2021, № 5369 від 06.12.2021, № 5416 від 08.12.2021, № 5518 від 24.12.2021, № 5362 від 02.12.2021, № 5389 від 13.12.2021, № 5366 від 03.12.2021, № 5420 від 09.12.2021, № 5385 від 10.12.2021, № 5359 від 01.12.2021, № 5370 від 06.12.2021, № 5375 від 07.12.2021, № 5382 від 09.12.2021, № 5432 від 14.12.2021, № 5517 від 21.12.2021, № 5402 від 02.12.2021, № 5418 від 08.12.2021, № 5430 від 14.12.2021, № 5412 від 07.12.2021, № 5368 від 06.12.2021, № 5372 від 07.12.2021, № 5404 від 03.12.2021, № 5406 від 03.12.2021, № 5413 від 07.12.2021, № 5426 від 13.12.2021, № 5378 від 08.12.2021, № 5373 від 07.12.2021, № 5431 від 14.12.2021, № 5424 від 10.12.2021, № 5386 від 10.12.2021, № 5383 від 09.12.2021, № 5395 від 15.12.2021, № 5388 від 13.12.2021, № 5519 від 29.12.2021, № 5425 від 10.12.2021, № 5390 від 12.12.2021, № 5380 від 09.12.2021, № 5384 від 10.12.2021, № 5367 від 03.12.2021, № 5392 від 14.12.2021, № 5376 від 08.12.2021, № 5470 від 29.12.2021, № 5458 від 23.12.2021, № 5461 від 24.12.2021, № 5472 від 29.12.2021, № 5459 від 23.12.2021, № 5464 від 24.12.2021, № 5468 від 28.12.2021, № 5469 від 29.12.2021, № 5462 від 24.12.2021, № 5460 від 23.12.2021, № 5466 від 28.12.2021, № 5471 від 29.12.2021, № 1293 від 28.06.2021, № 5475 від 30.12.2021, № 5465 від 28.12.2021, № 5476 від 30.12.2021, № 5463 від 24.12.2021, № 5467 від 28.12.2021, № 5474 від 30.12.2021, № 5457 від 23.12.2021 були зареєстровані протягом червня 2022 року, тобто до 15.07.2022, а відтак, позивач підлягає звільненню від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних на підставі пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Таким чином, нарахування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію вищевказаних податкових накладних в ЄРПН у розмірі 714832,26 грн за податковим повідомленням-рішенням № 00/22495/0412 від 25.07.2023 є протиправним, що зумовлює задоволення позовних вимог в цій частині.

При цьому, надаючи оцінку доводам апеляційної скарги позивача щодо неможливості судом втручатись у дискреційні повноваження контролюючого органу та частково скасовувати податкове повідомлення рішення, колегія суддів враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 05 жовтня 2023 року у справі № 520/14773/21, в якій останній виснувався, що часткове скасування податкового повідомлення-рішення із зміною ставки штрафу в межах однієї об`єктивної сторони, суб`єкта та об`єкта правопорушення не може розглядатися як втручання у дискреційні повноваження контролюючого органу або перебирання на себе його функцій. У даному випадку лише уточняється правильна кваліфікація діяння платника податків в межах одного складу податкового правопорушення та правильна ставка штрафної санкції.

Щодо податкових накладних, на яких не поширюється дія «ковідного» мораторію, та які зареєстровані у ЄРПН із пропуском граничних строків, встановленого пунктом 201.10 статті 201 ПК України, колегія суддів зазначає наступне.

Так, зі змісту наданого до матеріалів справи розрахунку вбачається, що податкові накладні :

за №№ 13, 26, 25, 21, 4, 5, 11, 6, 14, 22, 10, 20, 15, 17, 23, 28, 19, 9, 8, 27, 3, 7, 12, 24, 18, 1281, 1290, 1286, 1289, 1287, 1292, 1285, 1283, 1288, 1291, 1282, 1284 датою складення у період травень-червень 2021 року, зареєстровані 20.09.2022, кількість днів прострочення 116,

за №№: 1226, 1170/6/, 1163/6/, 1166/6/, 1161/6/, 1162/6/, 1174/6/, 1169/6/, 1172/6/, 1171/6/, 1165/6/, 1167/6/, 1164/6/, 1175/6/, 1168/6/, 1173/6/З датою складення з 01.06.2022-14.06.2022, зареєстровані 01.07.2022, кількість днів прострочення 1-4;

за №№: 1, 1336, 1345/6/, 5, 13, 6, 1469, 1451, 1377, 1438, 1405, 1383, 1421, 1439, 1393, 1399, 1381, 1442, 1387, 1391, 1413, 1424, 1385, 1397, 1401, 1514, 1506, 1512, 1496, 1509, 1513, 1508, 1510, 1499, 1517, 1436, 1403, 1459, 1477, 1440, 1389, 1411, 1419, 1445, 1417, 1407, 1395, 1379, 1432, 1434,1423, 1441, 1427, 1491, 1467, 1493, 1489, 1483, 1473, 1495, 1511, 1504, 1437, 1415, 1409, 1471, 1449, 1465, 1457, 1453, 1455, 1463, 1475, 1481, 1479, 1485, 1487, 1461, 1342, 1347/6/, 1341, 1354/6/, 1333, 1334, 1339, 1357/6/, 1330, 1343, 1358/6/, 1348/6/, 1346/6/, 1350/6/, 1338, 1353/6/, 1340, 1352/6/, 128, 1337, 1359/6/, 1344, 1355/6/, 1356/6/, 1332, 1349/6/, 1331, 1351/6/, 1335З датою складення з 31.05.2022-30.06.2022, зареєстровані у період з 18.07.2022 по 21.07.2022, кількість днів прострочення 3-6;

№ 855 датою складення 05.02.2022, зареєстрована 20.07.2022, кількість днів прострочення 5;

№№: 1530, 1528, 1536, 1531, 1535, 1532, 1529, 1524, 1534, 1523, 1526, 1537, 1522, 1521, 1533, 1525, 1527, 129 датою складення з 29.06.2022-30.06.2022, зареєстровані з 03-11.08.2022, кількість днів прострочення 19-27;

№№: 542, 548, 547, 539, 538, 552, 545, 551, 553, 540, 533, 546, 529, 537, 528, 535, 541, 531, 550, 536, 530, 534, 554, 549, 532, 543, 544 датою складення з 29-31.03.2022, зареєстровані 03.08.2022, кількість днів прострочення 19;

№ 1992 датою складення 31.07.2022, зареєстрована 16.08.2022, кількість днів прострочення 1;

№№: 570, 575, 569 датою складення 16, 20, 31 травня 2022 року, зареєстровані 19.07.2022, 21.09.2022 та 19.07.2022 відповідно, кількість днів прострочення 4, 68, 4;

№ 2947 датою складення 05.01.2023, зареєстрована 15.02.2023, кількість днів прострочення 15;

№№: 2959/6/, 2956, 2949, 2944, 2943, 2950, 2961/6/, 2955, 2953, 2945, 2952, 2948, 2958/6/, 2951, 2954, 2960/6/, 2957, 2946 датою складення з 01.01.2023-15.01.2023, зареєстровані 15.02.2023, кількість днів прострочення 15;

№№: 2992, 3007, 3017, 2996, 3000, 2989, 3003, 2985, 2981, 3012, 2983, 2990, 2978, 3012, 2921 датою складення з 02.01.2023-30.01.2023, зареєстровані 20.02.2023, кількість днів прострочення 2-20.

З огляду на дати складення та реєстрації вищевказаних податкових накладних, колегія суддів вважає, що на позивача не розповсюджується звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію вищенаведених податкових накладних, запроваджене пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, оскільки реєстрація таких накладних відбулося після 15.07.2022 дати припинення дії мораторію.

Отже, враховуючи, що на момент реєстрації вказаних податкових накладних поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень податкового законодавства, доводи позивача щодо наявності підстав для звільнення позивача від відповідальності за пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України за несвоєчасну реєстрацію всіх податкових накладних є необґрунтованими.

При цьому, колегія суддів не приймає доводи щодо неможливості позивачем своєчасно виконувати свої податкові обов`язки, як на підставу для звільнення від відповідальності, оскільки матеріали справи не містять будь-яких рішень контролюючого органу з приводу неможливості виконання платником податку свого податкового обов`язку. Більше того, заяв до контролюючого органу про визнання позивача таким, що не може виконувати податкові зобов`язання, подано не було, а відтак, доводи апеляційної скарги в цій частині не знайшли свого підтвердження під час апеляційного перегляду.

Також, позивач, заперечуючи проти тверджень контролюючого органу щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних, переконував, що ним було відправлено на реєстрацію частину податкових накладних 15.11.2022 до 20:00, а відтак, останній виконав свій обов`язок щодо своєчасної їх реєстрації, що свідчить про безпідставність нарахування штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.

Так, механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН визначено у Порядку № 1246.

За визначенням, наведеним у пункті 1 Порядку № 1246 операційним днем є частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Як встановлено у пункті 3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 1246 після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

У пункті 13 Порядку № 1246 передбачено формування за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (пункт 14 Порядку № 1246).

Як визначено у підпункті 14.1.56-2 пункту 14.1 статті 14 ПК України електронний кабінет - сукупність інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, призначених для взаємодії між платниками податків та державними, у тому числі контролюючими, органами з питань реалізації прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Взаємодія реалізується через: портальне рішення для користувачів - платників податків, робота в якому здійснюється он-лайн (через мережу Інтернет у режимі реального часу) та не вимагає обов`язкового використання спеціалізованого клієнтського застосування; портальне рішення для користувачів - державних органів, у тому числі контролюючих; програмний інтерфейс (API), що дає змогу реалізувати повноту функціоналу електронного кабінету; інші засоби, бази даних, реєстри, що ведуться в електронному вигляді, інформаційні, телекомунікаційні, інформаційно-телекомунікаційні системи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Відповідно до пункту 42-1.2 статті 42-1 ПК України електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, в тому числі, шляхом, реєстрації, коригування податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних та акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

При цьому згідно з пунктом 42-1.6 цієї ж статті ПК України електронний кабінет працює постійно (24 години на дату кожного календарного дня), крім часу, необхідного для його технічного обслуговування. Проведення технічного обслуговування електронного кабінету у день, на який припадає граничний строк подання податкових декларацій, та з 8 до 20 години будь-якого іншого календарного дня забороняється. Технічне обслуговування електронного кабінету проводиться у порядку, що визначається методологом електронного кабінету.

Законом України від 15 березня 2022 року № 2120-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану", який набрав чинності 17 березня 2022 року, доповнено пункт 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, зокрема, підпунктом 69.18, відповідно до якого установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Отже, спірне питання полягає у визначенні предмету регулювання (кола відносин), на які поширюється дія підпункту 69.18 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України у співвідношенні з нормами статті 201 ПК України та Порядку № 1246.

Подібне питання вже розглядалося судом касаційної інстанції та ним було сформульовано правовий висновок щодо застосування підпунктів 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Так, у постанові від 14 грудня 2023 року у справі № 260/5659/22 Верховний Суд зазначив, що зміст зазначеної норми підтверджує те, що дія цієї норми стосується електронних документів, але буквальне тлумачення вказаної норми дає підстави вважати, що цією нормою врегульовано порядок приймання електронних документів контролюючим органом шляхом звуження часових рамок, протягом яких контролюючий орган міг реалізувати свою поведінку у вигляді надання електронних сервісів та приймання електронних документів.

Відповідно, дія підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України поширюється на правовідносини, які складаються в процесі приймання електронних документів контролюючим органом, проте не регулює питання надсилання таких документів платником податків, не встановлює жодних обмежень поведінки платника щодо вчинення дій, спрямованих на реалізацію виконання обов`язку щодо подання відповідних даних контролюючому органу.

Правове значення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України полягає у тому, що цією нормою звільнено контролюючий орган від обов`язку забезпечувати функціонування електронних сервісів після 18 години та у позаробочі дні.

Разом із тим, правовий припис підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України не стосується порядку вчинення дій платником податків, а отже, не змінює граничних строків та порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в аспекті спрямованих платником дій для таких цілей.

Так, контролюючий орган вчиняє дії щодо прийняття податкових накладних/розрахунків коригування та надсилання квитанцій в інші строки та з урахуванням обмежень, введених підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України - у робочі дні з 8 години до 18 години. Тобто, такі скорочені строки вчинення дій контролюючим органом щодо прийняття електронних документів не означають одночасного обмеження платника податків щодо виконання податкового обов`язку поданням податкових накладних/розрахунків коригування на реєстрацію.

Виходячи із співвідношення предметів регулювання підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, норм статті 201 ПК України та Порядку № 1246, вчиненню платником дій щодо надіслання на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у визначений у Порядку № 1246 строк кореспондують дії контролюючого органу щодо приймання та проведення реєстрації означених накладних відповідно до строків, установлених у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, що становить належний порядок вчинення платником дій з надсилання та прийняття контролюючим органом для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування під час воєнного стану.

При цьому, задля забезпечення належної реалізації процедури реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, контролюючий орган зобов`язаний прийняти податкові накладні/розрахунки коригування, надіслані у межах граничних строків та впродовж операційного дня, визначених для платника у Порядку № 1246, та на наступний робочий день до 18 години, якщо прийняття таких податкових накладних/розрахунків коригування є неможливим у межах попереднього дня з урахуванням строків у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України, прийняти їх та зареєструвати. Іншими словами, у контролюючого органу зберігається обов`язок належного реагування на правомірні дії платника, але з урахуванням обмеженого робочого часу податкового органу згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України.

Наведений підхід узгоджується з принципом «належного урядування», згідно з яким у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи мають діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, параграф 120, ECHR 2000-I; «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, параграф 128, ECHR 2004-XII; «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, параграф 72; «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, параграф 51).

У рішенні у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини вказав на те, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що на державні органи покладений обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не можуть мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява № 29979/04, параграф 70).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), параграф 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. The Czech Republic), заява № 36548/97, параграф 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, параграф 74).

Зокрема, на державні органи покладений обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, параграф 74; «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, параграф 37) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), параграф 128; «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), параграф 119).

У подальшому законодавець усунув неоднозначність правового регулювання закріпивши у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України положення про те, що операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин. Ці зміни внесені до підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України згідно із Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», який набрав чинності 8 лютого 2023 року.

Згідно з введеною нормою визначення операційного дня для цілей вчинення платником дій щодо реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування не пов`язано з робочими днями, а також розширено часові межі для вчинення належних дій платником податку.

Вищевказана правова позиція суду апеляційної інстанції узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 15.08.2024 у справі № 160/20076/23.

Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що податкові накладні № 128 від 30.06.2022, № 1 від 31.05.2022, № 6 від 28.02.2022, № 13 від 31.03.2022, № 5 від 30.04.2022, № 1331 від 17.06.2022, № 1334 від 20.06.2022, № 1333 від 19.06.2022, № 1332 від 18.06.2022, № 1330 від 16.06.2022, № 1338 від 24.06.2022, № 1337 від 23.06.2022, № 1339 від 25.06.2022, № 1335 від 21.06.2022, № 1336 від 22.06.2022, № 1342 від 28.06.2022, № 1340 від 26.06.2022, № 1343 від 29.06.2022, № 1344 від 30.06.2022, № 1341 від 27.06.2022, № 1349/6/ від 20.06.2022, № 1348/6/ від 19.06.2022, № 1347/6/ від 18.06.2022, № 1345/6/ від 16.06.2022, № 1346/6/ від 17.06.2022, № 1354/6/ від 25.06.2022, № 1352/6/ від 23.06.2022, № 1350/6/ від 21.06.2022, № 1351/6/ від 22.06.2022, № 1353/6/ від 24.06.2022, № 1356/6/ від 27.06.2022, № 1358/6/ від 29.06.2022, № 1355/6/ від 26.06.2022, № 1357/6/ від 28.06.2022, № 1359/6/ від 30.06.2022 (т. 2 а.с. 12-46) надсилались на реєстрацію 15.07.2022, починаючи із 17:58 год по 19:00 год.

При розгляді даної справи колегія суддів враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 01.12.2022 у справі № 640/18804/19, в якій останній виснувався, що ненадання відповідачем належних та допустимих доказів про надіслання позивачу квитанцій про прийняття або неприйняття податкових накладних саме протягом операційного дня свідчить про те, що в силу вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України, такі податкові накладні вважаються зареєстрованими в ЄРПН. Встановивши, що позивач виконав свій обов`язок щодо своєчасного направлення податкових накладних для реєстрації в електронній системі документообігу, суди дійшли обґрунтованого висновку про те, що він не може нести відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних з незалежних від нього обставин.

З огляду на вищевикладене, беручи до уваги дату та час надіслання (протягом робочого дня 15.07.2022 з 17:58 год по 19:00 год) позивачем на реєстрацію спірних податкових накладних, колегія суддів дійшла висновку про дотримання позивачем граничних строків для реєстрації вказаних податкових накладних, що вказує на безпідставність застосування штрафної санкції за спірним податковим повідомленням-рішенням у загальному розмірі 40873,36 грн.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За встановлених у справі обставин, колегія суддів вважає, що ГУ ДПС у Харківській області при винесенні податкового повідомлення - рішення Головного управління ДПС в Харківській області № 00/22495/0412 від 25.07.2023 року за формою Н в частині нарахування штрафних санкцій у загальному розмірі 755705,62 грн (714832,26 грн +40873,36 грн) діяло не на підставі, та не у спосіб, передбачений Законом, що є підставою для визнання його протиправним та скасування.

Водночас, колегія суддів не погоджується із висновком суду першої інстанції з приводу того, що поданням до суду нового додатку № 1 до акту перевірки від 15.06.2023 року № 19039/20-40-04-12-02/38397793 контролюючий орган фактично підтвердив протиправність нарахованих штрафних санкцій стосовно 163 податкових накладних на суму 1107637,47 грн з огляду на таке.

Колегією суддів встановлено, що підставою для надання вказаного уточненого розрахунку на вимогу суду слугувала необхідність здійснення коригування кількості днів порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, що за висновком суду першої інстанції мало вплив на відсотковий розмір застосованої штрафної санкції та, як наслідок на визначення загальної суми штрафу.

Колегія суддів зауважує, що дійсно розмір штрафних санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120 ПК України залежить від кількості днів прострочення реєстрації податкової накладної, зокрема 10% - у разі порушення граничного строку реєстрації до 15 календарних днів, 20% - від 16 до 30 календарних днів, 30% - від 31 до 60 календарних днів, 40% - від 61 до 365 календарних днів, 50% - на 366 і більше календарних днів, а уточненим розрахунком здійснено коригування кількості днів прострочення з 116 до 67.

Разом з цим, колегія суддів враховує, що коригування відповідачем кількості днів порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, з огляду на встановлення фіксованого розміру штрафних санкцій 40% у разі такого порушення від 61 до 365, зменшення кількості днів прострочення з 116 до 67 не призвело до визначення більшого відсотку штрафу та, як наслідок, зміну розміру застосованих контролюючим органом штрафних санкцій у бік зменшення суми штрафу. А відтак, не може слугувати підставою для визнання протиправним оскаржуваного податкового повідомлення-рішення про застосування штрафних санкцій на суму 1107637,47 грн.

Наведене, в свою чергу, зумовлює задоволення апеляційної скарги відповідача у вказаній частині.

Колегія суддів вважає неприйнятними посилання позивача на неправомірне застосування контролюючим органом при визначенні тривалості граничних строків для реєстрації податкових накладних та розміру штрафних санкцій відповідно норм пункту 201.1 статті 201 ПК України та пункту 120-1.1 статті 120 ПК України, а не пунктів 89 та 90 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, беручи до уваги наступне.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд повинен врахувати висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 30 січня 2024 року по справі № 280/4484/23, від 16.04.2024 № 460/21543/23, щодо застосування розміру штрафних санкцій, передбачених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, судом касаційної інстанції зазначено наступне.

Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.

Відповідно до пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України, тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Відповідно до пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі: 2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 13 травня 1997 року № 1-зп/1997, стаття 58 Конституції України 1996 року закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта.

Закон № 2876-IX не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності. Крім того, відповідальність, встановлена пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовується за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу, тобто прямо пов`язана зі збільшеними строками реєстрації податкових накладних.

Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.

А тому розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.1 статті 201 ПК України, до внесення змін Законом № 2876-IX) є неможливим.

Відтак збільшена кількість днів граничних строків реєстрації податкових накладних та зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом № 2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року). Однак, всі спірні податкові накладні складені до набрання чинності Законом № 2876-I, що свідчить про правомірність застосування контролюючим органом при визначенні тривалості граничних строків для реєстрації податкових накладних та розміру штрафних санкцій відповідно норм пункту 201.1 статті 201 ПК України та пункту 120-1.1 статті 120 ПК України та відсутності підстав для задоволення іншої частини позовних вимог.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в пункті 58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині.

За приписами пункту 4 частини 1 статті 317 КАС України неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права є підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.

Враховуючи те, що суд першої інстанції неповно з`ясував фактичні обставини по справі, неправильно застосував норми матеріального права в частині не врахування дії мораторію у період здійснення реєстрації частини спірних податкових накладних, що в свою чергу, призвело до помилкових висновків, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2024 у справі № 520/32217/23 підлягає скасуванню з прийняттям постанови про часткове задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (частина 2 статті 139 КАС України).

Згідно з частиною 6 статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо) (частина 7 статті 139 КАС України).

Відповідно до наявної в матеріалах справи платіжної інструкції № 670904346 від 22.11.2023 позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 26840 грн.

Відповідно до наявної в матеріалах справи платіжної інструкції № 670908498 від 19.09.2024 позивачем сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 32208 грн.

Враховуючи висновки суду апеляційної інстанції про часткове задоволення позовних вимог (скасування податкового повідомлення рішення в частині нарахування штрафних санкцій на суму 755705,62 грн, що складає 31,34% від ціни позову - 2411406,77 грн, відповідно до частини 6 статті 139 КАС України слід стягнути на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору понесені в суді першої та апеляційної інстанції пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме у розмірі 19680,70 грн, що є 31,34% від загальної суми сплаченого позивачем судового збору 59048 грн за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС в Харківській області.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційні скарги Головного управління ДПС у Харківській області, Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні Бізнес-Системи» - задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.08.2024 по справі № 520/32217/23 - скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні Бізнес-Системи» - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС в Харківській області № 00/22495/0412 від 25.07.2023 року за формою Н в частині нарахування штрафних санкцій у загальному розмірі 755705,62 грн.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (місцезнаходження: 61057, м. Харків, вул. Пушкінська, 46, ідентифікаційний код: 43983495) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасні Бізнес-Системи» (місцезнаходження: 62416, Харківська обл., Харківський р-н, смт. Пісочин, вул. Надії, 15-«А», ідентифікаційний код: 38397793) витрати по сплаті судового збору у загальному розмірі 19680,70 грн (дев`ятнадцять тисяч шістсот вісімдесят гривень 70 коп).

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій В.Б. Русанова
Повний текст постанови складено 18.10.2024 року