Справа № 620/6548/24
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2024-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/6548/24 Суддя (судді) першої інстанції: Лариса ЖИТНЯК
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Єгорової Н.М., Коротких А.Ю.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 16 липня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 25.04.2024 №23-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення", яким застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Чернігівський окружний адміністративний суд рішенням від 16 липня 2024 року позов задовольнив.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

В обґрунтування скарги апелянт зазначив, що за результатами комплексної перевірки Департаментом встановлено численні недоліки та порушення організації роботи ГУ ДПС, а саме: недоліки в роботі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС; відсутній контроль в частині дотримання Комісією вимог Порядку №1165 та Порядку №520, що призвело до незабезпечення упередження розповсюдження «схемного» податкового кредиту протягом періоду вересень-грудень 2024 року та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, неналежного аналізу господарської діяльності підприємств за умов здійснення ризикових операцій платником на суму близько 26,2 млн.грн. ПДВ; допущено зволікання, зокрема по доведеним платникам податків не забезпечено упередження розповсюдження «схемного» податкового кредиту та своєчасного прийняття рішення про відповідність платників критеріям ризиковості, що призвело до розповсюдження «схемного» податкового кредиту на суму щонайменше 536,3 млн.грн.ПДВ.

За результатами дисциплінарного провадження дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність у діях позивачки дисциплінарного проступку та підстав для притягнення останньої до дисциплінарного відповідальності.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачка просила залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. Позивачка зазначила, що дисциплінарне провадження було здійснено за наслідком аналізу роботи Комісії регіонального рівня під час опрацювання наданих суб`єктом господарювання податкових накладних/розрахунків коригування для реєстрації таких в ЄРПН на предмет дотримання Порядку №1165 та №520. При цьому під час прийняття колегіального рішення членами комісії про реєстрацію ПН, у комісії не було сумніву у наявності підтверджуючих документів останніх щодо правомірності такої реєстрації наслідків їх господарської діяльності. Позивачка вказала, що дисциплінарне провадження порушено не з підстав порушення заступником начальника управління-начальником відділу моніторингу операцій і ризиків та роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області, а як Голови комісії, що є порушенням порядку та підстав проведення дисциплінарного провадження. На переконання ОСОБА_1 в її діях не може бути дисциплінарного проступку та вини, оскільки згідно Порядку №1165 рішення про реєстрацію ПН або про відмову у реєстрації ПН, про відповідність /невідповідність платника податку критеріям ризиковості приймаються колегіально, а не одноособово позивачкою. Позивач наполягає на тому, що відповідачем не надано доказів невиконання, неналежного виконання чи не сумлінного виконання позивачем обов`язків як заступника начальника управління-начальника відділу моніторингу операцій і ризиків та роботи з ризиками управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області визначених посадовою інструкцією та не підтверджено належними доказами. Наказ складений без викладення та доведення ступеня вини та характеру дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків.

Оскільки апеляційна скарга подана на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного (в порядку письмового) позовного провадження, колегія суддів, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом встановлено, що у період з 16.11.2023 по 29.12.2023 робочою групою Державної податкової служби України було проведено комплексну планову невиїзну (дистанційну) перевірку (з частковим виїздом за потреби) стану організації роботи ГУ ДПС у Чернігівській області з основних питань за 201-2023 роки за результатами якої, складено Акт від 29.12.2023 №1729/99-00-02-03-02-14 (т.2 а.с.72-116).

Під час комплексної перевірки ДПС України перевірявся стан організації роботи ГУ ДПС у Чернігівській області за напрямком моніторингу, аналізу та оцінки стану опрацювання податкових ризиків, в якому позивач обіймає посаду заступника начальника управління - начальника моніторингу операцій і ризиків та роботи з ризиками управління з витань виявлення та опрацювання податкових ризиків.

За результатами проведеного аналізу було встановлено недоліки і порушення у роботі ГУ ДПС у Чернігівській області при відпрацюванні ризикових суб`єктів господарювання, встановлені певні недоліки в роботі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Також встановлено відсутність контролю в частині дотримання Комісією вимог Порядку №1165 та №520, що призвело до незабезпечення упередження розповсюдження "схемного" податкового кредиту протягом періоду вересень-грудень 2023 року та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, неналежного аналізу господарської діяльності підприємств за умови здійснення ризикових операцій платниками.

До Головного управління ДПС у Чернігівській області надійшло доручення в.о. Голови ДПС України від 01.02.2024 №19-д(02) до доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю від 29.01.2024 №98/99-00-02-03-02-14, пунктом 2.1 якого зобов`язано керівництво ГУ ДПС України у Чернігівській області вжити заходів із метою притягнення до відповідальності посадових осіб за встановлені комплексною плановою невиїзною (дистанційною) перевіркою порушення та недоліки, зокрема, шляхом ініціювання відповідних дисциплінарних проваджень згідно з Законом України від 10.12.2015 №889-VIII "Про державну службу".

Відповідно до доповідної записки Департаменту забезпечення відомчого контролю від 29.01.2024 №98/99-00-02-03-02-14 Департаментом проведено комплексну перевірку стану організації роботи Головного управління ДПС у Чернігівській області з основних питань організації роботи, за результатами якої встановлено невиконання ГУ ДПС показників доходів в окремих періодах, незалучення наявних резервів з метою наповнення бюджету та невжиття заходів з метою з`ясування фактичної їх наявності, порушення та недоліки в організації роботи щодо адміністрування податків і зборів, контрольно-перевірочній роботі, введенні та наповненні баз даних ДПС, збору доказової бази, відпрацюванні ризикових суб`єктів господарювання, погашенні податкового боргу, тощо.

За результатами перевірки стану організації роботи управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків за напрямом моніторингу, аналізу та оцінки опрацювання податкових ризиків встановлено недоліки в роботі комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлено:

- відсутність контролю в частині дотримання Комісією вимог Порядку №1165 та №520, що призвело до незабезпечення упередження розповсюдження "схемного" податкового кредиту протягом періоду вересень-грудень 2023 року та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, неналежного аналізу господарської діяльності підприємств за умови здійснення ризикових операцій платниками на суму близько 26,2 млн грн. ПДВ (ТОВ "РІВЛ", ТОВ "Нікспецтранс", ТОВ "Північавтотранс", ТОВ "Алекс бетон буд", ТОВ "Совпал ЛТД", ТОВ "Св трейд Лайн", ТОВ "Фул-транс");

- формальний підхід в частині розгляду повідомлень про подання документів щодо підтвердження реальності здійснення операцій по зупиненим податковим накладним/розрахункам коригування та, як наслідок, зареєстровано на підставі рішень комісії на суму близько 1,5 млн грн. ПДВ податкові накладні, виписані за період з вересня по грудень 2023 року (ТОВ "Нікспецтранс", ТОВ "Північавтотранс", ТОВ "Совпал ЛТД", ТОВ "СВ Трейд Лайн", ПП "ЛТ Тренінг");

- допущено зволікання виконання п.2.1 доручення Голови ДПС від 19.06.2023 №106-д(02) до доповідної записки від 19.06.2023 №641/99-00-02-03-01-13. Зокрема, по доведеним платникам податків не забезпечено упередження розповсюдження "схемного" податкового кредиту та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, що призвело до розповсюдження "схемного" податкового кредиту на суму щонайменше 536,3 млн грн. ПДВ. Так, ПП "Чернігівнафтопродукт" - прийнято рішення про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку лише 09.10.2023, аналогічно ПП "Сівер-нафта" - 13.11.2023, ТОВ "МС-2018" - 13.11.2023, ПП "АРС сервіс 22" - 13.11.2023, ПП "Транслогістична компанія" - 15.09.2023, ПП "Агроспецтранс" - 09.10.2023, ТОВ "БК "Дан Девелопмент" - 21.08.2023, ТОВ "Імек" - 18.08.2023, Приватне автотранспортне підприємство "Компанія Спринт" - 29.11.2023, ТОВ "Сівертекс" - 30.11.2023, ТОВ "М`ятний" - 21.08.2023, ПП "Семенівський колорит" - 08.11.2023.

26.02.2024 підставі наказу від 26.02.2024 №19-дп відносно позивача порушено Дисциплінарне провадження.

Відповідно до подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи Головного управління ДПС у Чернігівській області від 16.04.2024 Дисциплінарна комісія вирішила рекомендувати на підставі ст..65, 66 і п.2 ч.4 ст.67 Розділу VIII Закону №889 застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, передбачене ч.4 ст.66 Розділу VIII Закону №889, за неналежне виконання посадових обов`язків, що полягає в незабезпеченні достатнього рівня організації роботи та контролю підпорядкованого структурного підрозділу в частині порушення вимог Порядку №1165 та №520, що призвело до незабезпечення упередження розповсюдження "схемного" податкового кредиту протягом періоду вересень-грудень 2023 року та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, неналежного аналізу господарської діяльності підприємств за умови здійснення ризикових операцій.

25.04.2024 відповідачем прийнято наказ №23-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення", відповідно до якого, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність, передбачене п.5 ч.2 ст.65 Закону №889.

Не погоджуючись з таким наказом відповідача, позивачка звернулася до суду з даним позовом.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відносини, що виникають у зв`язку зі вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначають правовий статус державного службовця, регулюються Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 №889-VІІІ (далі - Закон №889-VІІІ).

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону №889-VІІІ державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; управління персоналом державних органів; реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 5 Закону №889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Згідно з ст. 8 Закону України №889-VIII державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення).

Приписами ст. 64 Закону України №889-VIII встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 65 Закону України №889-VIII). Відповідно до ч.2 ст.65 Закону №889, дисциплінарним проступком серед перелічених, є 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Згідно ч.1 ст.66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність (ч.4 ст.66 Закону №889).

Відповідно до ст. 67 Закону України №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Статтею 69 Закону України №889-VII передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії.

Згідно ст. 73 Закону України №889-VII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Статтею 74 Закону України №889-VII визначені гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення. Так, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

На виконання приписів ч. 1 ст. 71 Закону України №889-VII постановою Кабінету Міністрів України №1039 від 04.12.2019 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок №1039), який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

У п. 4-5 Порядку №1039 вказано, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів. Судом встановлено, що відповідно до наказів ГУ ДПС від 29.03.2023 №65, від 12.06.2023 №150, від 15.06.2023 №151, від 22.06.2023 №164 позивачка була визначена заступником голови Комісії та у період відсутності з 19.06.2023 по 29.12.2023 заступника начальника ГУ ДПС у Чернігівській області, який був визначений головою першої комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, була відповідальною за належну організацію роботи Комісії.

Як свідчать матеріали справи, підставами притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є відсутність контролю в частині дотримання Комісією вимог Порядку №1165 та №520, що призвело до незабезпечення упередження розповсюдження "схемного" податкового кредиту протягом періоду вересень-грудень 2023 року та своєчасного прийняття рішень про відповідність платників критеріям ризиковості, неналежного аналізу господарської діяльності підприємств за умови здійснення ризикових операцій.

Дисциплінарна комісія зазначила, що відповідно до п.4 та 5 розділу 3 посадової інструкції заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу операцій і ризиків та роботи з ризиками управляння з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Чернігівській області, затвердженої начальником ГУ ДПС у Чернігівській області Слотюк Людмилою 05.07.2022, до основних обов`язків належить, зокрема, але не виключно - організація роботи з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, моніторинг фінансово-господарських операцій платників на наявність податкових ризиків.

Отже в ході проведення дисциплінарного провадження, перевірялась саме робота Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області у межах виконання Порядку №1165 та Порядку №520 у частині здійснення заходів виявлення та опрацювання податкових ризиків, Головою якої був заступник начальника ГУ ДПС у Чернігівській області Погрібний Р.В. та у відсутність якого, повноваження голови здійснювала ОСОБА_1 , та в діях і бездіяльності якої комісією встановлено дисциплінарний проступок та відносно якої застосовано дисциплінарне стягнення.

Колегія суддів зазначає, що у матеріалах справи містяться протоколи Комісії регіонального рівня, в т.ч. відносно суб`єктів господарювання ТОВ "РІВЛ", ТОВ "Нікспецтранс", ТОВ "Північавтотранс", ТОВ "Алекс бетон буд", ТОВ "Совпал ЛТД", ТОВ "СВ трейд Лайн", ТОВ "Фул-транс", ПП "ЛТ Тренінг",ПП "Чернігівнафтопродукт", ПП "Сівер-нафта", ТОВ "МС-2018, ПП "АРС сервіс 22", ПП "Транслогістична компанія", ПП "Агроспецтранс", ТОВ "БК "Дан Девелопмент", ТОВ "Імек", Приватне автотранспортне підприємство "Компанія Спринт", ТОВ "Сівертекс", ТОВ "М`ятний", ПП "Семенівський колорит".

Суд першої інстанції правильно зазначив, що не зважаючи на те, що в наказі про накладення дисциплінарного стягнення зазначено про реєстрацію податкових накладних виписаних за вересень-грудень 2023 року, Комісією по ТОВ "Нікспецтранс" останні повідомлення до зупинених податкових накладних подані 10.03.2023 та розглянуті ще у березні 2023, а щодо ПП "ЛТ Тренінг" - у грудні 2022 року.

Також в акті комплексної перевірки було зазначено про реєстрацію податкових накладних Комісією, однак з протоколів вбачається, що зазначені в акті факти про реєстрацію податкових накладних не відповідають дійсності, оскільки Комісією приймались рішення про відмову в реєстрації податкових накладних по деяким підприємствам. При цьому, відмова приймалась безпосередньо на підставі поданих платниками документів або за їх відсутності при отриманні додаткового повідомлення.

Також зі змісту протоколів вбачається, що аналіз фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання, зазначених вище, проводився постійно, а позивачем вживались заходи з організації роботи управління в частині моніторингу діяльності визначених підприємств та у разі наявності інформації, що свідчила про проведення ймовірно ризикових операцій, забезпечувалась підготовка та розгляд такої інформації.

Колегія суддів зазначає, що питання діяльності Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних визначено постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 за № 1165 (далі - Порядок № 1165).

У п. 25 Порядку № 1165 вказано, що обов`язок, щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку покладено на Комісію регіонального рівня.

З огляду на вказане вбачається, що рішення приймається Комісією в цілому, а не окремо Головою такої Комісії.

Комісією регіонального рівня, у відповідності до п. 2 Порядку № 1165, є комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Рішення комісії контролюючого органу, згідно п. 39 Порядку №1165, приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.

Рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування (п. 40 Порядку 1165).

Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії. У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні.

Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.

В даному випадку з наявних у матеріалах справи протоколів вбачається, що рішення членами Комісії приймались одноголосно і жоден із членів Комісії не викладав окремої думки.

З аналізу пункту 34 Порядку 1165 вбачається, що обов`язки Голови комісії обмежуються виключно організаційними питаннями роботи Комісії, координаційними діями, відповідальність за виконання покладених на Комісію завдань та функцій, забезпечення інформацією та забезпечення формування рішень Комісії, що виключає вплив на Комісію, підпорядкування членів безпосередньо Голові.

Діючим законодавством України не передбачено повноваження Голови Комісії скасовувати рішення Комісії, надавати обов`язкові вказівки членам Комісій регіонального рівня, також і щодо голосування, самостійно приймати рішення замість Комісії регіонального рівня.

Слід зазначити, що ні Порядком № 1165, ні Положенням про Головне управління ДПС в Чернігівській області, ні Регламентом Головного управління ДПС в Чернігівській області не передбачено повноваження Голови Комісії на порушення дисциплінарних проваджень стосовно членів комісії, оскільки члени комісії не підпорядковуються Голові Комісії.

Як зазначалось судом вище, в ході проведення дисциплінарного провадження, перевірялась саме робота Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області у межах виконання Порядку № 1165 та Порядку № 520, у частині здійснення заходів моніторингу та аналізу стану відпрацювання податкових ризиків, а не окремо дії Голови, яку займала позивачка у певний період часу.

Колегія суддів звертає увагу на те, що порушення дисциплінарної справи згідно Закону України «Про державну службу» та Порядку №1039 можливо лише по відношенню до державного службовця в разі наявності дисциплінарного проступку задля встановлення наявності, підтвердження чи відсутності вини, вчиненого проступку, характеру проступку, та таке дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

Матеріали дисциплінарного провадження мають містити усі необхідні докази та інформацію, зібрану в ході дисциплінарного провадження із викладенням пропозиції чи поданого до суб`єкта призначення подання.

У свою чергу, для встановлення наявності чи відсутності в діях/бездіяльності державного службовця дисциплінарного проступку, визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, призначається дисциплінарне провадження, метою якого є визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку. В межах дисциплінарного провадження державний службовець має права, як гарантія об`єктивного та неупередженого розгляду відносного нього справи, зокрема, право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи, право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи та лише в межах дисциплінарного провадження дисциплінарні комісії можуть зробити висновок про наявність вини державного службовця, ступеня такої вини з урахуванням тяжкості вчиненого проступку, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, тощо.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 08.02.2023 у справі № 160/19669/21.

Проте в даній справі дисциплінарне провадження відносно позивачки було здійснено за наслідками проведеного аналізу роботи Комісії регіонального рівня під час опрацювання поданих суб`єктами господарювання накладних/розрахунків коригування для реєстрації таких в ЄРПН на предмет дотримання Порядку №1165 та Порядку №520, по певним підприємства було прийнято рішення про віднесення до критеріїв ризиковості, але податкові накладні таких були зареєстровані в ЄРПН.

Тобто, питання стосувалось саме того, що Комісією регіонального рівня прийнято було рішення про реєстрацію податкових накладних, та відповідачем виокремлено дії позивача та вказано про те, що нею не належним чином було виконано свої посадові обов`язки.

Суд першої інстанції правильно зазначив, що суб`єкт призначення має належним чином розмежовувати повноваження, обов`язки державного службовця від повноважень функції контролюючого органу, вказаної Комісії регіонального рівня у складі якої виступають призначені члени Комісії, які мають відповідний статус державного службовця, але в статусі члена Комісії на них покладено права та обов`язки визначені, зокрема, Порядком №1165 та Порядок №520.

Жодним законом, нормативно-правовим або локально-правовим актом не визначено повноважень та обов`язків Голови Комісії щодо контролю за роботою Комісії у вигляді впливу на таку її роботу, самостійного прийняття рішень чи вчинення дій Головою Комісії під час опрацювання господарської діяльності суб`єктів господарювання членами Комісії, прийняття самостійного рішення, обмежуючи повноваження Комісії, щодо реєстрації чи відмови у реєстрації поданих суб`єктами господарювання до ЄРПН податкових накладних/розрахунків, віднесення до критерії ризиковості. Комісія регіонального рівня є колегіальним органом та приймає відповідно рішення колегіально, окрему свою позицію викладає член Комісії в належній формі.

Відповідачем ні до суду першої інстанції, ні до апеляційного суду не надано доказів невиконання, неналежного виконання чи не сумлінного виконання позивачем службових обов`язків.

При цьому матеріалами справи, а саме протоколами засідання комісії повністю підтверджується факт того, що позивачем постійно проводився аналіз фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання, вживались заходи з організації роботи управління в частині моніторингу діяльності визначених підприємств та забезпечувалась підготовка та розгляд такої інформації на засіданнях комісії.

Враховуючи наведені обставини у сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність та наявність підстав для скасування спірного наказу від 25.04.2024 №23-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення", як такого, який не містить обставин, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, а також складеного без викладення та доведення ступеня вини державного службовця та характеру дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків.

Стосовно інших посилань апеляційної скарги, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (Заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Доводи та аргументи позивача та його представника щодо переоцінки доказів, не спростовують висновків суду першої інстанції і свідчать про незгоду заявника із правовою оцінкою суду обставин справи, встановлених у процесі її розгляду.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції при ухваленні рішення дотримано норми матеріального права, що стало підставою для правильного вирішення справи. У зв`язку з цим колегія суддів вважає за необхідне апеляційні скарги залишити без задоволення, а рішення суду - залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області - залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 16 липня 2024 рокузалишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: Н.М. Єгорова

А.Ю. Коротких