Справа № 400/1643/24
Суддя: Кравченко К.В.
Дата ухвалення: 2024-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2024 р.м. ОдесаСправа № 400/1643/24

Перша інстанція: суддя Брагар В. С.,

повний текст судового рішення

складено 15.05.2024, м. Миколаїв

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Кравченка К.В.,
судді Джабурія О.В.,
судді Вербицької Н.В.,
при секретарі Марченко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Матвієнко Вікторії Василівни в інтересах ОСОБА_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 15 травня 2024 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2024 року ОСОБА_1 (надалі-позивач) звернувся до суду із позовом до Головного управління Національної поліції (надалі відповідач), в якому заявив наступні позовні вимоги:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Миколаївській області №264 від 25.01.2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремого поліцейського Баштанського районного відділу поліції ГУНП в Миколаївській області» про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за порушення службової дисципліни та наказ від 31.01.2024 року №70 о/с «По особовому складу» про звільнення позивача зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення;

- поновити ОСОБА_1 на посаді слідчого відділення Баштанського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Миколаївській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з моменту звільнення 31.01.2024 року по день його поновлення на службі.

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що оскаржувані накази є протиправними та такими, що винесені з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягають скасуванню. В оскаржуваному наказі відсутні посилання на належні та допустимі докази на підтвердження факту алкогольного сп`яніння; вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку не доведена належним чином.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 15.05.2024 року відмовлено у задоволенні позовних вимог.

Не погоджуючись з таким рішенням, адвокат Матвієнко Вікторія Василівна в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи наказом ГУНП в Миколаївській області від 14.06.2021 року №349 о/с позивача майора поліції ОСОБА_1 призначено на посаду слідчого відділення Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області.

05.01.2024 року до керівництва ГУНП надійшла доповідна записка т.в.о. начальника УГІ ГУНП в Миколаївській області капітана поліції ОСОБА_2 щодо можливого порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських Баштанського РВП ГУНП, в якій викладені наступні обставини.

02.01.2024 року о 13:45 члени мобільної групи УГІ ГУНП прибули до Баштанського РВП ГУНП для проведення профілактичних заходів, спрямованих на запобігання перебування поліцейських на службі у стані алкогольного, наркотичного та/ або іншого сп`яніння, в з в`язку з чим, керівництвом вказаного підрозділу поліції оголошено збір особового складу, який перебував на службі, у актовій залі Баштанського РВП ГУНП з метою проведення вказаних профілактичних заходів.

Під час збору особового складу, о 13:58 оголошено «Повітряна тривога», згідно з наказу керівництва НПУ, особовий склад Баштанського РВП ГУНП переміщено до підвального приміщення, яке використовується як укриття.

Через деякий час, після початку проведення профілактичних заходів працівниками УГІ ГУНП, до укриття прибув майор поліції ОСОБА_1 який перебував на службі з явними ознаками алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з ротової порожнини, почервоніння обличчя, млява мова, тощо).

У присутності особового складу Баштанського РВП ГУНП, членами мобільної групи майору поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатору видихаємого повітря «Drager», на що він категорично відмовився.

Разом з цим, на пропозицію пройти аналогічний тест у медичному закладі, позивач погодився.

Після чого, членами мобільної групи УГІ ГУНП та капітаном поліції ОСОБА_3 здійснено спробу супроводити майора поліції ОСОБА_1 до службового автомобіля. Однак, майор поліції ОСОБА_1 продовжуючи поводити себе неадекватно, не реагуючи на зауваження, самовільно залишив місце несення служби та втік у невідомому напрямку.

02.01.2024 року працівниками мобільної групи УГІ ГУНП у присутності капітана поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 та майора поліції ОСОБА_5 складено акт про відмову від проходження огляду на стан сп`яніння №14/43-2024, акт про перебування на службі (роботі) в стані алкогольного сп`яніння №13/43-2024 та акт про відсутність на службі №86/64-2024.

Наказом ГУНП в Миколаївській області від 08.01.2024 року №49 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» за вищевикладеними фактами призначено службове розслідування можливого порушення службової дисципліни майора поліції ОСОБА_1

25.01.2024 року ГУНП в Миколаївській області видано наказ №264 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремого поліцейського Баштанського районного відділу поліції ГУНП в Миколаївській області», яким до позивача за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог 1, 2, 4, 5, 6, 11, 13, 14 частини 3 статті 1 та частини 5 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VІІІ, у порушенні вимог частин 1, 2 статті 18 та статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» зі змінами та доповненнями, у порушенні вимог пункту 1, 2 розділу ІІ та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, у порушенні вимог статті 38 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII, у порушенні вимог пункту 7 розділу IV «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України», затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 року №893, керуючись підпунктом 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 року №507 в частині перебування на службі в стані сп`яніння, до слідчого відділення Баштанського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

31.01.2024 року у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції (Наказ ГУНП в Миколаївській області №70 о/с від 31.01.2024 року «По особовому складу»).

З встановлених обставин вбачається, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції відбулося у зв`язку із перебування позивача на службі 02.01.2024 року в стані сп`яніння.

Позивач заперечує факт перебування його на службі 02.01.2024 року в стані сп`яніння та вказує на те, що в цей день, перебуваючи на службі, не відмовлявся від проходження огляду на стан сп`яніння, однак співробітники інспекції по особовому складу протиправно обмежували його права та не реагували на його скарги щодо необхідності отримання медичної допомоги, так як погано себе почував. Під час очікування в службовій машині виїзду до м.Миколаєва для проходження огляду на стан сп`яніння через раптове погіршення стану здоров`я, симптоми якого розпочались ще з ранку, він діяв в стані крайньої необхідності, оскільки зволікання в отриманні медичної допомоги могли призвести до непоправних наслідків для його життя та здоров`я, а тому самостійно вийшов з службового автомобіля та направився до лікарні, де його було госпіталізовано з діагнозом «ішемічна хвороба серця».

Позивач вказує на упередженість дисциплінарної комісії під час проведення відносно нього службового розслідування, відсутність доказів стану його сп`яніння та необґрунтованість висновків службового розслідування.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з доведеності висновків службового розслідування про перебування позивача на службі 02.01.2024 року в стані сп`яніння та недоведеності протиправності оскаржуваних наказів.

Апелянт заперечує проти висновків суду першої інстанції, та окрім викладених в позовній заяві доводів, також вказує на вихід працівниками мобільної групи УП ГУНП за межі наданих їм повноважень, визначених наказом ГУНП в Миколаївській області від 22.12.2023 року №2816 «Про створення спільної мобільної групи», згідно якого вона була створена з метою профілактики скоєння дорожньо-транспортних пригод за участю особового складу підрозділів ГУНП, більш жорсткого впливу на порушників автотранспортної діяльності, службової дисципліни та Правил дорожнього руху.

Надаючи оцінку висновкам суду першої інстанції стосовно спірних наказів, колегія суддів виходить з наступного.

Обсяг нормативноправового регулювання, яке підлягає застосуванню до спірних правовідносин, полягає в наступному.

Так, відповідно до п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-УІП (далі - Дисциплінарний статут) передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і плідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком - визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч.10 ст.14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно ст.15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Наказом МВС України №893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань (надалі Порядок №893).

Права поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту та п.2 розділу IV Порядку №893, зокрема: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Відповідно до пунктів 1-2 розділу II Порядку, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Згідно з п.4 розділу II Порядку, у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Аналізуючи зміст пунктів 1-2 розділу II Порядку, Верховний Суд у справі №560/1555/19 (постанова від 29.01.2020 року) зауважував, що обов`язковими підставами для проведення службового розслідування є певний перелік дій, які повинні відповідати наступним ознакам: наявність заяви, скарги, повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення (пункт 1 розділу II Порядку) та інші підстави передбачені у пункту 2 розділу II Порядку; вказані повідомлення чи дані повинні мати ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку; наявність у суб`єкта призначення службового розслідування достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктами 13 та 14 розділу V Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Відповідно до пунктів 1-3 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно пунктів 7-8 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Відповідно до пунктів 1-2 розділу VІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Як слідує з матеріалів службового розслідування, висновок дисциплінарної комісії про перебування позивача на службі 02.01.2024 року в стані сп`яніння ґрунтується на поясненнях опитаних у ході службового розслідування капітана поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 , майора поліції ОСОБА_5 , старшого інспектору сектору кадрового забезпечення майора поліції ОСОБА_6 , психолога сектору кадрового забезпечення капітан поліції ОСОБА_7 , інспектор сектору моніторингу капітана поліції ОСОБА_8 , інспектора сектору моніторингу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , інспектору сектору превенції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_10 , начальника сектору логістики молодшого лейтенанту поліції Ярмолюк О.А., які підтвердили факт відмови позивача від проходження огляду на стан сп`яніння у підвальному приміщенні Баштанського РВП ГУНП під час «Повітряної тривоги», а також капітан поліції ОСОБА_3 , капітан поліції ОСОБА_4 , майор поліції ОСОБА_5 у своїх поясненнях зазначили про те, що майор поліції ОСОБА_1 перебував з ознаками алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з ротової порожнини, почервоніння обличчя, млява мова, тощо).

Суд першої інстанції вірно послався на правову позицію Верховного Суду, яка викладена у постановах від 04.10.2018 року в справі №806/2272/16, від 07.11.2019 року в справі №826/1610/18, від 29.05.2020 року в справі №819/1394/17 та полягає в тому, що нетверезий стан працівника або особи, яка проходить публічну службу, може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.

З метою перевірки факту перебування позивача 02.01.2024 року у стані сп`яніння в робочий час, та враховуючи факт госпіталізації позивача в цей день до Комунального некомерційного підприємства «Баштанська багатопрофільна лікарня», колегією суддів був направлений запит до цієї медичної установи про надання інформації стосовно визначення стану алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 під час його госпіталізації.

На даний запит КНП «Баштанська багатопрофільна лікарня» направило відповідь від 30.09.2024 року №1031-0109, в якій повідомило, що під час госпіталізації ОСОБА_1 02.01.2024 року забір корові на стан алкогольного сп`яніння не проводився.

Надана КНП «Баштанська багатопрофільна лікарня» виписка із медичної карти стаціонарного хворого №23 також не містить в собі будь-яких відомостей щодо наявності або відсутності стану алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 під час його госпіталізації до КНП «Баштанська багатопрофільна лікарня» 02.01.2024 року.

Враховуючи відсутність у матеріалах справи медичних висновків щодо стану сп`яніння позивача, колегією суддів були допитані в судовому засіданні в якості свідків капітан поліції ОСОБА_3 , майор поліції ОСОБА_5 та старший лейтенант поліції ОСОБА_11 .

Дані свідки підтвердили той факт, що 02.01.2024 року під час повітряної тривоги та перебування особового складу Баштанського РВП ГУНП у підвальному приміщенні райвідділу до цього приміщення зайшов позивач, від якого вони відчули запах алкоголю з ротової порожнини. Членами мобільної групи позивачу було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатору видихаємого повітря «Drager», на що він категорично відмовився.

Ці свідки також пояснили, що позивач погодився на пропозицію пройти аналогічний тест у медичному закладі, але в подальшому позивач самовільно залишив місце несення служби у невідомому напрямку.

Також допитані свідки пояснили, що жодних скарг від позивача на стан свого здоров`я не було, а поведінка позивача щодо проходження огляду на стан сп`яніння у медичному закладі була непослідовною, нелогічною і вказувала на намагання позивача уникнути такого огляду.

З урахуванням досліджених доказів колегія суддів погоджується з висновком службового розслідування про перебування позивача на службі 02.01.2024 року в стані сп`яніння, і даний факт є належною підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Колегія суддів відхиляє доводи апелянта про вихід працівниками мобільної групи УП ГУНП за межі наданих їм повноважень, визначених наказом ГУНП в Миколаївській області від 22.12.2023 року №2816 «Про створення спільної мобільної групи», оскільки по-перше це спростовується положеннями посадових інструкцій членів такої мобільної групи - старшого інспектора відділу службових розслідувань УГІ ГУНП майора поліції Стадніка О.А. та інспектора відділу службових розслідувань УГІ ГУНП старшого лейтенант поліції ОСОБА_11 , а також Положенням про управління головної інспекції ГУНП в Миколаївській області, затвердженого наказом ГУНП в Миколаївській області від 18.11.2021 року №1368; по друге ці доводи не спростовують самого факту перебування позивача на службі 02.01.2024 року в стані сп`яніння.

Підсумовуючи все вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби в поліції, є цілком обґрунтованим та співмірним з допущеним дисциплінарним проступком, а тому спірні накази є правомірними та скасуванню не підлягають.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, порушень матеріального та процесуального права при вирішенні справи не допустив, прийняв законне та обґрунтоване рішення, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду першої інстанції не спростовують.

За таких обставин апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.315, ст.316, ст.321, ст.322, ст.325, ст.328 КАС України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Матвієнко Вікторії Василівни в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 15 травня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення з підстав, передбачених ст.328 КАС України.

Повний текст складено та підписано 17 жовтня 2024 року.

Суддя-доповідач К.В. Кравченко
Судді О.В. Джабурія Н.В. Вербицька