Справа № 160/18314/24
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2024-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

10 жовтня 2024 року м. Дніпросправа № 160/18314/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Бишевської Н.А. (доповідач),

суддів: Добродняк І.Ю., Семененка Я.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Дніпро

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 серпня 2024 року

у справі № 160/18314/24

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства оборони України, Військової частини НОМЕР_1

про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Міністерства оборони України та Військової частини НОМЕР_1 , у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 по стройовій частині стосовно звільнення військовослужбовця за контрактом ОСОБА_1 з військової служби від 23.10.2023 р.;

- скасувати п. 3 Наказу Міністра оборони України №1238 від 22.09.2023 р. в частині, що стосується ОСОБА_1

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 липня 2024 року у справі № 160/18314/24 позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу залишено без руху.

Вказано, що недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом надання позивачем суду:

заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин.

Встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви терміном 10 календарних днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснено позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 серпня 2024 року у справі № 160/18314/24 позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу повернуто.

Судом зазначено, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду з позовом, та обставина, що позивач є діючим військовослужбовцем, не звільняє його від обов`язку дотримання строків, передбачених частиною 5 статті 122 КАС України. Відтак, суд вважав, що позовну заяву слід повернути позивачеві.

Не погодившись з ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 серпня 2024 року у справі № 160/18314/24, як таку що винесена з порушенням норм процесуального права.

Скаржник вказує, що судом не надано належну оцінку доводам про поновлення строку на звернення до суду викладеним в заяві, до якої долучались копія посвідчення учасника бойових дій та довідка про проходження військової служби. Зазначає, що на підтвердження обставин викладених в заяві про поновлення строку, ним також подавались копії документів про перебування у відрядженні. Вважає, що судом не враховано відповідної практики щодо поновлення строку звернення до суду.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог ст. 311 КАС України.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, та зазначає:

Умовою прийнятності позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 160, 161 КАС України, а також дотриманні строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, в тому числі і в частині сплати судового збору та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення, доказів поважності причин його пропуску.

Згідно з пунктами 3, 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, та чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Приписами ч.1 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно положень ч.5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Враховуючи характер спірних правовідносин і їх суб`єктний склад, вказаний спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, а для звернення до суду встановлюється місячний строк.

Апеляційним судом досліджено, що позивач звернувся до суду з позовом 05.07.2024 року, тобто поза межами місячного строку.

Колегія суддів зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників судочинства та своєчасного виконання ними законодавчо визначених процесуальних дій.

Дотримання строку звернення до адміністративного суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.

Кодекс адміністративного судочинства України (ч.1 ст.121) передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

При цьому причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, пов`язані з об`єктивними, дійсними, перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, вчинити відповідні процесуальні дії та підтверджені належними доказами.

З цього приводу слід зауважити, що суд, оцінюючи обставини, які перешкоджали особі здійсненню права на своєчасне звернення за захистом порушених прав, свобод та інтересів, повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів.

Колегія суддів встановила, що судом першої інстанції при залишенні позовної заяви без руху надано оцінку доводам позивача, й зазначено, що та обставина, що позивач є діючим військовослужбовцем, не звільняє його від обов`язку дотримання строків.

На виконання ухвали від 11.07.2024 року, позивачем подано довідку Військової частини НОМЕР_2 №1630 від 27.06.2024 року про проходження служби з 24.10.2023 року, копію посвідчення учасника бойових дій серія НОМЕР_3 від 23.03.2016 року. Також, 25.07.2024 року, тобто після закінчення встановленого строку для усунення недоліків позовної заяви, подано довідку Військової частини НОМЕР_2 №1827 від 24.07.2024 року про те, що позивач в період з 06.06.2024 року по 03.07.2024 року брав участь у заходах необхідних для забезпечення оборони України. Крім того, 02.08.2024 року позивачем надано копії наказів Військової частини НОМЕР_2 № 51 від 16.02.2024 року та № 103 від 04.04.2024 року, якими підтверджується перебування позивача у службовому відрядженні в період з 16.02.2024 року по 28.03.2024 року.

Колегія суддів вважає, що навіть, якщо врахувати перебування позивача на військовій службі з 24.10.2023 року, перебування у службовому відрядженні в період з 16.02.2024 року по 28.03.2024 року та участь у заходах необхідних для забезпечення оборони України з 06.06.2024 року по 03.07.2024 року то, з моменту винесення оскаржуваних наказів та до моменту звернення до суду минуло більше 8 місяців. Проте, належних доказів, обґрунтованих причин, які б підтверджували неможливість своєчасного звернення до суду клопотання позивача, надане на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, не містить, з огляду на що висновок суду першої інстанції про недоведеність поважності пропуску строку звернення з позовом, є правильним. Доводи апеляційної скарги цей висновок не спростовують.

Приписами п.1 ч.4 ст. 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відтак, суд першої інстанції вірно дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної появи позивачу згідно приписів п.1 ч.4 ст.169 КАС України. Зворотні доводи скаржника свого підтвердження не знайшли.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 серпня 2024 року у справі № 160/18314/24 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки передбачені ст.ст.328,329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк

суддя Я.В. Семененко