Справа № 137/1421/24
Суддя: Гопкін П. В.
Дата ухвалення: 2024-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 137/1421/24

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Літинський районний суд Вінницької області в складі:
головуючого судді Гопкіна П.В.,
за участі секретаря Іванової І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с-щі Літин адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови № 1702 від 23.08.2024 у справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 210 КУпАП,
25.09.2024 позивач звернувся із вказаним адміністративним позовом мотивуючи його тим, що 14.09.2024 на його адресу надійшла копія оскаржуваної постанови якою до нього застосовано стягнення у виді штрафу у розмірі 17 000,00 грн. Із вказаною постановою позивач не погоджується оскільки, відповідно до Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", з 19 травня 2024 року було встановлено 60-денний строк для громадян України, щоб уточнити свої дані щодо виконання військового обов`язку, що включає виконання правил військового обліку. Кінцевий термін для уточнення даних був 16.07.2024. Позивач не зміг виконати цю вимогу вчасно через отриману травму закритий подвійний уламковий перелом правої малогомілкової кістки, отриманий 01.06.2024. У цей день він звертався до Літинської центральної районної лікарні.
02.07.2024 до нього приходив представник поліції, який повідомив про необхідність надати пояснення щодо його неявки до військового комісаріату. Він надав копії медичних документів, що підтверджують його лікування.
21.08.2024 позивач з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 для уточнення своїх облікових даних, надаючи пояснення щодо причин його попередньої відсутності. У той же день він пройшов огляд у лікаря ортопеда-травматолога, який підтвердив його травму.
Таким чином просить скасувати постанову № 1702 про накладення адміністративного стягнення та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.
Позивач ОСОБА_1 до судового засідання 16.10.2024 не з`явився, хоча про місце, дату та час судового засідання був повідомлений заздалегідь та належним чином, про що розписався, адже був присутній у попередньому судовому засіданні (а.с. 27). Про причини неявки суд не попередив, будь-яких клопотань на адресу суду не надав.
Представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 до судового засідання не з`явився. Надіслав на адресу суду заяву, відповідно до якої просив проводити судове засідання за відсутності представника відповідача (а.с. 34).
Згідно ч. 3 ст.268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, відзив на позовну заяву, суд приходить до наступних висновків.
Так, 23.08.2024 відносно ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст. 210 КУпАП та призначено стягнення у виді штрафу у розмірі 17 000,00 грн (а.с. 10-11).
Консультаційним висновком спеціаліста та випискою з медичної карти стаціонарного хворого (а.с. 14-15) зазначається про те, що ОСОБА_1 , з 19.06.2024 по 20.06.2024 перебував у стаціонарі з приводу закритого перелому правої гомілкової кістки зі зміщенням. Травма отримана 01.06.2024. У лікувальних і трудових рекомендаціях зазначено: «хода на милицях без навантаження на оперовану кінцівку 6 тижнів».
Висновком лікаря ортопеда-травматолога від 21.08.2024 підтверджується наявність перелому у ОСОБА_1 та оперативного лікування 19.06.2024 (а.с. 16).
Статтею 65 Конституції України визначено, що захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.
Положеннями ч.ч. 1-4ст. 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення(далі -КУпАП) визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ч.1 ст.210 КУпАП порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно частини 3 ст.210 КУпАП - вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті ,в особливий період -тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Зі змісту частини 3 ст. 210 КУпАП вбачається, що для кваліфікації дій за цією частиною необхідною є наявність такої кваліфікуючої ознаки як вчинення такого порушення в особливий період.
Статтею 1 Закону України «Про оборону України» від 06.12.1991 № 1932-XII визначено, що особливий період - це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан. Тобто з 24 лютого 2022 року по теперішній час в Україні діє воєнний стан, а тому порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію є підставою для притягнення до відповідальності саме за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП.
В силу ч. 10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» № 2232-XII від 25.03.1992 р, громадяни України, які приписані до призовних дільниць або перебувають у запасі Збройних Сил України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані:- прибувати за викликом районного (об`єднаного районного), міського (районного у місті, об`єднаного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, відповідного підрозділу Служби зовнішньої розвідки України для оформлення військово-облікових документів (посвідчень призовника, військових квитків, тимчасових посвідчень військовозобов`язаних), приписки, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів;
- проходити медичний огляд та лікування в лікувально-профілактичних закладах згідно з рішеннями комісії з питань приписки, призовної комісії або військово-лікарської комісії відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, закладів охорони здоров`я Служби безпеки України, а у Службі зовнішньої розвідки України - за рішенням керівників відповідних підрозділів або військово-лікарської комісії Служби зовнішньої розвідки України;
- проходити підготовку до військової служби, військову службу і виконувати військовий обов`язок у запасі;
- виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.
Відповідно Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", Кабінет Міністрів України затвердив Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період.
Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо окремих питань проходження військової служби, мобілізації та військового обліку", який набрав чинності 18.05.2024, внесено зміни до статті 1 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу", за змістом яких громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, серед іншого, зобов`язані: уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки; виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.
Відповідно до ст. 235 КУпАП, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Згідно з ч. 1ст.251КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Згідно зі ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що ОСОБА_1 в умовах особливого періоду будучи військовозобов`язаним не уточнив протягом 60 днів свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки відповідно до ст.22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».
Хоча позивач у своєму позові стверджує, що уточнив свої облікові дані 10.07.2024, однак суду не надано жодних доказів, що це підтверджують. Крім того, позивач також не надав доказів того, що звертався до уповноваженого органу в усному чи письмовому порядку з повідомленням про неможливість виконати обов`язок у встановлений термін.
Суд приймає до уваги твердження позивача про те, що він перебував на лікуванні. Проте суд зазначає, що, незважаючи на отриману травму, у нього були інші можливості оновити свої дані за допомогою цифрових сервісів, не відвідуючи фактично ІНФОРМАЦІЯ_3 . Наявність травми та гіпсової мобілізації кінцівки підтверджує лише неможливість особисто з`явитися до ІНФОРМАЦІЯ_3 у період з 01.06.2024 по 01.07.2024 (див. п. 8 Висновку а.с. 14). Однак травма не звільняє від обов`язку вжити заходів для врегулювання питання, а також не виключає можливість звернення за консультацією для його вирішення.
Відповідно до ч. 2ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно із п. 3 ч. 1 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи наявні факти порушення, інші доводи позивача не можуть бути прийняті до уваги, оскільки доведенні факти порушення переважує наведені аргументи.
Аналізуючи зміст оскаржуваної позивачем постанови, суд доходить висновку, що постанова відповідача відповідає вимогам законодавства, оскільки містить всі елементи, що повинні міститися в постанові відповідно до ст. 283 КУпАП та складена уповноваженою на те особою. В свою чергу позивачем не надано будь-яких належних доказів, які б спростовували факт вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП.
Підсумовуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що позивачу слід відмовити у задоволенні позовних вимог за необґрунтованістю.
На підставі ст.139 КАС України позивачу не відшкодовуються понесені ним судові витрати через те, що у задоволенні його позову відмовлено у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 2-10, 72-77, 139, 229, 243-246, 268, 250, 271, 286, 297 КАС України, ст. 210 КУпАП, суд,
У задоволені адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови № 1702 від 23.08.2024 у справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 210 КУпАП, відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя : Гопкін П. В.