Справа № 520/19613/24
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2024-10-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

15 жовтня 2024 р. Справа №520/19613/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" (просп. Героїв Харкова, буд. 135А, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61001, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "Торговий дім "Золота миля" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03.04.2024 року №, яким зобов`язано сплатити штраф у розмірі 5% у сумі 79 285,21 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що в акті перевірки відповідачем не зазначено обставини та не надано доказів на їх підтвердження, які б свідчили про умисне порушення платником податків строків сплати грошового зобов`язання, не з`ясовувалось у позивача причина невиконання обов`язку зі своєчасного сплати узгодженої суми грошового зобов`язання. Позивач вказав, що затримка у зарахуванні податкових зобов`язань з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 р. відбулась у зв`язку з технічними пошкодженнями електропостачання та мережі інтернет, саме через ворожі обстріли по енергетичній структурі і тому платіж з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року у сумі 1 585 704,24 грн було зараховано на рахунок Держказначейства зранку 22.08.2023 р., тобто на наступний день.

У відзиві відповідач вказав, що позивачем у позовній заяві жодним чином не спростовується протиправність дій щодо несвоєчасної сплати узгоджених податкових зобов`язань. Отже, спірне податкове повідомлення-рішення є правомірним та винесено відповідно до вимог чинного законодавства.

У відповіді на відзив позивачем повторно зазначено про наявність обставин, які унеможливлювали своєчасне виконання податкового обов`язку, та про існування таких обставин відповідачем не зазначено в Акті, тому застосування контролюючим органом санкції за умисне порушення позивачем вимог Податкового кодексу України є безпідставним.

Інші заяви по суті спору до суду не надходили.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши аргументи учасників справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року, за результатами якої складено Акт про результати камеральної перевірки щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток Приватного підприємства «Торговий Дім «Золота Миля» від 14.03.2024 р. №9730/20-40-04-15-02/34470937.

У Акті №9730/20-40-04-15-02/34470937 від 14.03.2024 за результатами камеральної перевірки контролюючим органом встановлено, що Приватним підприємством «Торговий Дім «Золота Миля» несвоєчасно сплачені узгоджені суми податкових зобов`язань з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року (від 31.07.2023 №) у сумі 1 585 704,24 грн, сплачено із затримкою на 1 (один) календарний день, чим порушено п.57.1 ст. 57 Податкового кодексу України.

На підставі висновку Акту перевірки від 14.03.2024 №9730/20-40-04-15-02/34470937 відповідачем прийнято податкове повідомлення рішення від 03.04.2024 №, яким у зв`язку з порушенням п. 57.1 ст. 57 ПК України, та на підставі статей 124 ПК України за затримку на 1 (один) календарний день сплати/зарахування банком або органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів / грошового зобов`язання в сумі 1 585 704,24 грн. зобов`язано сплатити штраф у розмірі 5% у сумі 79 285,21 грн.

Не погоджуючись з висновками, викладеними в Акті перевірки від 14.03.2024 №9730/20-40-04-15-02/34470937 та прийнятим на підставі цього акту податковим повідомленням рішенням від 03.04.2024 №, 13.04.2024 позивач звернувся до Державної податкової служби України зі скаргою на вказане податкове повідомлення рішення. Рішенням Державної податкової служби України від 13.06.2024 №17888/6/99-00-06-03- 01-06 податкове повідомлення рішення від 03.04.2024 № без змін, а скаргу без задоволення.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 67 Конституції України, закріплено обов`язок кожного сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до підпункту 14.1.39. пункту 14.1 статті 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з п. 31.1 ст.31 ПК України строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податковою обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений в порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно. Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою.

Положеннями п. 137.4 ст. 137 Податкового кодексу України передбачено, що податковими (звітними) періодами для податку на прибуток підприємств, крім випадків, передбачених пунктом 137.5 цієї статті, є календарні: квартал, півріччя, три квартали, рік. При цьому податкова декларація розраховується наростаючим підсумком.

Відповідно пп. 49.18.2 п. 49.18 ст. 49 Податкового кодексу України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя).

Згідно з п. 54.1 ст.54 ПК України платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Згідно з п. 57.1 ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених Кодексом.

Згідно з п.124.1 ст. 124 ПК України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього па підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Зазначена норма, як виплаває з її змісту, є універсальним приписом, який підлягає застосуванню в будь-яких випадках прострочення сплати узгодженого податкового зобов`язання незалежно від того, з яких причин платником податків було здійснено несвоєчасну сплату. Після фактичного погашення боргу платник податку повинен сплатити суму штрафу в розмірі, який залежить від терміну прострочення.

Пунктами 124.2 та 124.3 статті 124 ПК України передбачено штрафні санкції за діяння, передбачені пунктом 124.1, але ті, що вчинені умисно.

Отже, юридичним фактом, з яким законодавець пов`язує відповідальність у вигляді штрафу за п.п. 124.2 та 124.3 ст. 124 ПК України, є обов`язок доведення контролюючим органом вини платника податків у формі умислу, а саме, - що платник податків мав можливість вжити заходи щодо дотримання правил та норм ПК України, але умисно не вчиняв певні дії щодо сплати узгодженої суми грошового зобов`язання.

Невиконання або неналежне виконання встановлених законодавством правил завжди є наслідком дій (бездіяльності) особи, які кваліфікуються як умисні, оскільки як невиконання так і неналежне виконання є порушенням обов`язків, закріплених за платником податків у ст. 16 ПК України.

Вина є характеризуючою обставиною дій (бездіяльності) особи, яка полягає у тому, що особа повинна та може дотримуватися встановлених Кодексом правил та норм. Вина в податкових правопорушеннях завжди нерозривно пов`язана з встановленням умислу.

В противагу цьому слід зазначити, що умисел у діях платника податків відсутній, якщо результат його поведінки не залежить від змісту і порядку дій. Тобто у разі, коли платник, діючи своєчасно, добросовісно й з належною обачністю не зміг би уникнути негативних наслідків податкового характеру.

Відтак, особа вважається такою, що умисно допустила порушення податкової дисципліни, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Таким чином, при вирішенні даного спору судам першочергово необхідно встановити, чи вжив позивач всі достатні, необхідні та залежні від нього заходи з метою дотримання правил та норм, визначених у положеннях чинного законодавства, чи діяв він добросовісно, затримуючи сплати узгоджених податкових зобов`язань (наявність/відсутність непереборних обставин щодо несвоєчасної сплати), чи вчиняв всі необхідні активні дії, зокрема, щодо повідомлення відповідача про неможливість сплати податкових зобов`язань.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 16.03.2023 у справі №600/747/22-а.

У акті камеральної перевірки від 14.03.2024 №9730/20-40-04-15-02/34470937 відповідачем зафіксовано факт несвоєчасної сплати узгодженої суми грошового зобов`язання по податковій декларації з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року у сумі 1 585 704,24 грн., чим порушено положення п.57.1 ст. 57 Податкового кодексу України. Граничний строк подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року - 11.08.2023 року, граничний строк сплати податкових зобов`язань, визначених відповідно до декларації за 1 півріччя 2023 року - 21.08.2023 року.

Так, не є спірними обставини про те, що 31.07.2023 Приватним Підприємством «Торговий Дім Золота Миля» подано до ГУ ДПС у Харківській області податкову декларацію (№ від 31.07.2023) з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року, в якій було задекларовано 1 585 704,24 грн податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року.

22.08.2023 Приватним Підприємством «Торговий Дім Золота Миля» сплачено 1 585 704,24 грн. податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2023 року, контролюючим органом встановлено затримку у сплаті узгодженої суми податкових зобов`язань з податку на прибуток у сумі 1 585 704,24 грн із затримкою 1 (один) календарний день.

У акті перевірки відсутні посилання на обставини, що б підтверджували умисне порушення платником податків строків сплати грошового зобов`язання.

При цьому позивачем у порядку адміністративного оскарження, а також до суду надано пояснення з відповідними доказами про те, що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який на підставі Указів Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжувався та станом на час розгляду справи триває.

У грудні 2022 року КМУ прийняв Постанову № 1364, якою визначив механізм формування єдиного переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Сам Перелік затверджено наказом Мінреінтеграції від 22.12.2022 р. № 309. Відповідно до Розділу І «Території, на яких ведуться (велися) бойові дії» Підрозділу 1 «Території можливих бойових дій» п. 1.8. Харківська область, Харківський район вищевказаного Переліку, Харківська міська територіальна громада є територією можливих бойових дій.

Загальновідомим фактом є те, що територія Харківської області та м. Харкова з 24.02.2022 по теперішній час постійно перебуває під ворожими обстрілами, в наслідок чого відбувається пошкодження об`єктів критичної інфраструктури.

Як зазначає позивач, затримка у зарахуванні податкових зобов`язань з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року відбулась у зв`язку з технічними пошкодженнями електропостачання та мережі інтернет, саме через ворожі обстріли по енергетичній структурі, і тому платіж з податку на прибуток за 1 півріччя 2023 року у сумі 1 585 704,24 грн було зараховано на рахунок Держказначейства зранку 22.08.2023, тобто на наступний день.

На підтвердження цих обставин позивачем надано до суду лист-повідомлення ТОВ «РОСТНЕТ» вих. №2/1-1 від 23.08.2023, яким ТОВ «РОСТНЕТ» повідомило, що 21.08.2023 внаслідок здійснення бойових дій у м. Харкові та ворожих обстрілів по енергетичній структурі зв`язок глобальної мережі Інтернет був нестабільній з фактичними перебоями.

ТОВ «РОСТНЕТ» відповідно до умов Договору про надання телекомунікаційних послуг №12 від 01.05.2016 надає позивачу послуги доступу до мережі Інтернет.

У ході розгляду справи позивачем долучено додаткові докази, а саме лист АТ «Східно-Український Банк «Грант» від 23.08.2024 №8-22-2634, яким АТ «БАНК ГРАНТ» підтверджує, що за результатами проведеної перевірки, 21.08.2023 засобами Клієнтської частини системи дистанційного банківського обслуговування «Клієнт-Банк» ПП "ТОРГОВИЙ ДІМ "ЗОЛОТА МИЛЯ" () було створено проект платіжної інструкції №898055 на суму 1605000,00 грн., призначення платежу: 101*П-к на прибуток підприємств який сплачують інші підприємства за 2 кв.2023р., отримувач: ГУК Харків обл/МТГ Харків/11011000, код отримувача 37874947, рахунок отримувача UA0020649. Вищевказана платіжна інструкція №898055 від 21.08.2023 на виконання до АТ «БАНК ГРАНТ» не надходила.

Позивач зазначив, що 21.08.2023 ним в системі Клієнт-Банк АТ «Східно-Український Банк «Грант» сформоване платіжне доручення №898055 від 21.08.2024 на загальну суму 1605000 грн, з яких - на оплату податку на прибуток підприємств за 2 кв.2023 у розмірі 1 585 704,24 грн та передплати за наступні періоди 19 295,76 грн, але на наступний день було виявлено, що зарахування зазначеної суми на рахунок Держказначейства не було завершено та як наслідок, платіж не було зараховано 21.08.2023.

Позивач також наголосив, що відповідачем не заперечувалось, що за весь час існування підприємства жодної затримки по сплаті податків не було.

Відповідач у відзиві на позов не висловив позиції про наявність чи відсутність у діях позивача умислу щодо недотримання строків сплати узгоджених грошових зобов`язань.

Оцінюючи надані позивачем докази та пояснення за своїм внутрішнім переконанням, суд зазначає, що надані ТОВ "РОСТНЕТ" та АТ «Східно-Український Банк «Грант» листи свідчать про неумисність дій платника податків щодо несвоєчасного виконання податкового обов`язку та порушення строку сплати узгоджених грошових зобов`язань на 1 день, оскільки затримка у проведенні платежу зумовлена перебоями у роботі інтернету внаслідок ворожої агресії, у той час як позивачем 21.08.2023 створено проект платіжної інструкції із очевидним, поза розумним сумнівом, наміром сплатити задекларовану ним суму податку на прибуток, що було ним зроблено наступного дня.

Відтак, застосування до позивача санкції, передбаченої п.п. 124.2 ст. 124 ПК України за таких обставин, а саме відсутності умислу, у межах спірних правовідносин є протиправним, а тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст.4-10, 19, 77, 139, 241-246, 250, 255, 262, 236, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Задовольнити позов Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" (просп. Героїв Харкова, буд. 135А, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61001, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення від 03.04.2024 №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) на користь Приватного підприємства "Торговий дім "Золота миля" (просп. Героїв Харкова, буд. 135А, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61001, ) судовий збір у сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн 40 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 15 жовтня 2024 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ