Справа № 380/20840/24
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

14 жовтня 2024 рокусправа № 380/20840/24

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Клименко О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (пл. Генерала Григоренка, 3, м. Львів, 79007) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції у Львівській області щодо відмови ОСОБА_1 нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 01 серпня 2024 року по 29 серпня 2024 року;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції у Львівській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 01 серпня 2024 року по 29 серпня 2024 року;

- усі судові витрати покласти на відповідача.

Підставою позову є протиправність, на думку позивача, бездіяльності відповідача щодо нарахування та виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з 01 серпня 2024 року по 29 серпня 2024 року.

Спір виник з публічно-правових відносин, належить до компетенції адміністративних судів, предметної та територіальної підсудності Львівського окружного адміністративного суду.

Позовна заява подана з додержанням вимог статей 159-161 КАС України. Відсутні підстави, визначені статтями 169-170 КАС України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Із врахуванням наведеного за загальним правилом спірні відносини, які виникли між сторонами у цій справі, пов`язані зі звільненням з публічної служби, тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норм спеціального процесуального закону.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Наведена правова позиція судді узгоджується в висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 11 лютого 2021 року у справі № 240/532/20.

За усталеною судовою практикою вказаний місячний строк обчислюється з моменту проведення остаточного розрахунку із звільненою особою.

Як слідує з матеріалів справи грошова компенсація за невикористані під час проходження служби дні щорічних та додаткових відпусток виплачена позивачу 29 серпня 2024 року, а з цим позовом до суду позивач звернувся (здав на пошту для надіслання до суду, що підтверджується конвертом) 03 жовтня 2024 року.

Отже, позивач пропустив установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України місячний строк звернення до суду.

У позовній заяві позивач просить суд поновити строк звернення з цим позовом до суду.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску такого строку позивач покликається на те, що ним були вчасно вжиті заходи щодо витребування інформації стосовно виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку, проте з незалежних від нього причин адвокатський запит надійшов до відповідача лише 23 вересня 2024 року, що своєю чергою призвело до отримання відповіді на запит тільки 01 жовтня 2024 року, сама ж відповідь була зареєстрована 26 вересня 2024 року. У зв`язку з цим позивач уважає, що строк звернення до суду пропущений ним із поважних причин та підлягає поновленню.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Оцінюючи поважність причин пропуску позивачем строків звернення з цим позовом до суду суд зазначає таке.

За загальним правилом поважними причинами пропуску строку звернення визнаються ті обставини, існування яких є об`єктивно непереборним, та які не залежать від волевиявлення особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з позовом.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

За змістом статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення Європейський Суд з прав людини ураховує таке: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Як встановив суд позивач пропустив місячний строк звернення з цим позовом до суду, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України, на три дні. Тобто тривалість пропуску строку звернення з позовом до суду є незначною.

Крім того, як слідує з матеріалів справи після отримання позивачем 29 серпня 2024 року грошових коштів на його картковий рахунок представник позивача звернувся до відповідача із адвокатським запитом від 05 вересня 2024 року вих. № 421, в якому просив:

- повідомити підставу нарахування позивачу грошових коштів 29 серпня 2024 року;

- нарахувати та виплатити середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку відповідно до статті 117 Кодексу законів про працю України;

- надати довідку про середньомісячний та середньоденний заробіток позивача на день звільнення.

Відповідь на вказаний запит датована 26 вересня 2024 року та отримана представником позивача 01 жовтня 2024 року, що підтверджується відміткою на відповідному конверті, копія якого долучена до позовної заяви.

Отже, позивач вчиняв активні дії, спрямовані на з`ясування підстав нарахування йому грошових коштів 29 серпня 2024 року, отримання спірної компенсації (середнього заробітку) до звернення з відповідним позовом до суду, а також здобуття доказів про розмір середньомісячного та середньоденного заробітку позивача на день звільнення, без якого неможливо обрахувати суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Суд також звертає увагу на те, що КАС України зобов`язує позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (частина четверта статті 161 КАС України).

Оскільки вказані вище докази, на яких ґрунтуються позовні вимоги, були отримані представником позивача лише 01 жовтня 2024 року, то строк звернення з цим позовом до суду пропущений позивачем з поважних причин, які не залежали від його волі, позаяк цей позов без належних доказів не відповідав би вимогам статей 160, 161 КАС України в частині підтвердження викладу обставин, якими обґрунтовані вимоги, належними доказами.

З огляду на викладене суд уважає, що позивач пропустив строк звернення з цим позовом до суду з поважних причин, тривалість пропуску такого строку є незначною, а відтак його належить поновити.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

З урахуванням значення справи для сторін, обраного позивачем способу захисту, категорії та незначної складності справи, обсягу та характеру доказів у справі, кількості сторін та інших учасників справи, суддя дійшов висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Керуючись ст.ст.12, 160, 161, 171, 248, 256, 257, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити. Визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення з цим позовом до суду та поновити його.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Роз`яснити відповідачу його право на подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу, протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Роз`яснити позивачу його право на подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу, протягом п`яти днів з дня вручення відзиву.

Роз`яснити відповідачу його право на подання до суду заперечень проти відповіді на відзив і документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу, протягом п`яти днів з дня вручення відповіді на відзив.

Повідомити сторін, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, заперечення та пояснення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається http://adm.lv.court.gov.ua/fair/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

СуддяКлименко Оксана Миколаївна