Справа № 200/5684/24
Суддя: Кошкош О.О.
Дата ухвалення: 2024-10-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2024 року Справа№200/5684/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кошкош О.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Овчаренко Олег Олексійович (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) в інтересах ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) звернувся через систему Електронний Суд до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (, 85302, Донецька область, м. Покровськ, вул. Мандрика, 7) про визнання протиправними та скасування наказів Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №374 о/с та від 05.08.2024 №1274; зобов`язання поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 05 серпня 2024 року; зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 05.08.2024 до моменту фактичного поновлення на посаді. В обґрунтування зазначив, що під час перебування на навчальних зборах в тренувальному центрі 03.08.2024, 04.08.2024, 05.08.2024 позивач не міг виконувати фізичні вправи за станом здоров`я. Вважає звільнення незаконним.

21 серпня 2024 року Донецький окружний адміністративний суд відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області надано відзив, в якому зазначено, що з 07.11.2015 до 05.08.2024 позивач проходив службу в органах Національної поліції України, остання займана посада інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління Національної поліції в Донецькій області. 02.08.2024 до управління надійшла інформація про те, що інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_2 , проходячи навчання на навчально-тренувальних зборах в с. Старе Бориспільського району Київській області, відмовився виконувати накази керівників. За результатом проведення службового розслідування підтверджено порушення ОСОБА_3 службової дисципліни, що виразилася у відмові виконувати накази керівництва щодо проходження навчання на навчально-тренувальних зборах. Щодо ознайомлення позивача з документами, на підставі яких винесено наказ про звільнення зі служби, зазначено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом МВС України № 893 від 07.11.2018, не містить такого обов`язку з боку відповідача. Вимога стосовно стягнення на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є передчасною. Просив відмовити у задоволені позовних вимог.

08 вересня 2024 року позивачем подано відповідь на відзив, в якій зазначено, що перевірка проведена формально (за один день), сумніву піддаються письмові пояснення надані в рамках службового розслідування, адже вони є надрукованими та аналогічні за змістом. Звертає увагу, що в рамках проведеного службового розслідування не встановлені обставини щодо неможливості ОСОБА_1 виконувати фізичні навантаження за станом здоров`я. Звертає увагу, що підставою для звільнення є невиконання ОСОБА_1 своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків (п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про національну поліцію»), разом з цим, станом на 05.08.2024 не розроблені та відсутні типові функціональні обов`язки на ОСОБА_1 , про що повідомлено командиром у довідці. Просив допитати свідків, які є безпосередніми учасниками конфлікту та можуть суду надати відомості про те, що відбувалося в період з 01.08.2024 в Міжнародному міжвідомчому багатопрофільному центрі підготовки підрозділів, що розташований в с. Старе Бориспільського району Київської області, які умови для проведення тренувань та надання при необхідності медичної допомоги поліцейським створені керівництвом ГУ НП в Донецькій області, при яких обставинах ОСОБА_1 не зміг виконувати фізичні вправи зі значними навантаженнями, чи відбулося погіршення здоров`я ОСОБА_1 03.08.2024 та 04.08.2024, та чи надавалася йому будь-яка допомога, чи було надано йому можливість звернутися за допомогою до лікувальних закладів.

Заявив клопотання про допит свідків, а саме: ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

10 вересня 2024 року Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області надана відповідь на відзив, в якій зазначено, що проведення службового розслідування проведено з повним та об`єктивним з`ясуванням всіх обставин справи. Усі пояснення, що досліджені під час проведення службового розслідування, мають підписи кожного опитуваного, також мають надпис про те, що текст надруковано вірно з його слів та прочитано опитуваним. Зауважив, що позивач у своїх поясненнях взагалі не повідомляв про незадовільний стан його здоров`я членів комісії, або про те що він потребує термінового обстеження у медичному закладі, у зв`язку з чим твердження позивача щодо неможливості виконувати фізичні навантаження саме за станом здоров`я, та що він потребує кваліфікованої медичної допомоги наразі є перекручуванням фактів. Щодо виклику в якості свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 повідомив, що їх пояснення зафіксовано у письмовому вигляді, вони додані як до матеріалів службового розслідування, так і до матеріалів адміністративної справи. Зауважив, що пояснення ОСОБА_4 , не можуть вважатися об`єктивними та неупередженими, оскільки останній був також звільнений з тих же підстав що і позивач, та наразі оскаржує своє звільнення у суді. Вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Ухвалою суду від 14.10.2024 відмовлено у допиті свідків.

У додаткових поясненнях позивач зазначив, що матеріали службового розслідування не мають підтвердження того, що ОСОБА_1 допустив порушення службової дисципліни, що ним не виконано накази командування. Просив вимоги задовольнити.

За правилами частини 1 статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено таке.

17 червня 2024 року проведено медичний огляд ВЛК, за результатом якого складено довідку №2657 про те, що ОСОБА_1 придатний до військової служби. Вписано діагноз: остеохондроз шийного, грудного та поперекового відділів хребта з незначним порушенням функцій.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі наказу ГУНП в Донецькій області від 18.06.2024 №283 о/с призначено інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) (БПОПс) ГУНП в Донецькій області.

30 липня 2024 року Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області видано наказ №1118 «Про відрядження працівників ГУНП в Донецькій області на навчально-тренувальні збори» згідно якого з метою підвищення професійної готовності до виконання службових (спеціальних) знань в умовах дії правового режиму воєнного стану, відряджено з 01.08.2024 до 12.09.2024 до Міжнародного міжвідомчого багатопрофільного центру підготовки підрозділів (село Старе Бориспільського району Київської області) капітана поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області.

Командиром БПОПс ГУНП в Донецькій області в доповідній записці від 02.08.2024 повідомлено, що на підставі наказу ГУНП в Донецькій області від 30.07.2024 у період часу з 01.08.2024 до 12.09.2024 інспектор взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітан поліції ОСОБА_2 проходив навчання на навчально-тренувальних зборах в Міжнародному міжвідомчому багатопрофільному центрі підготовки підрозділів, розташованому в с.Старе Бориспільського району Київської області. 02.08.2024 ОСОБА_2 , перебуваючи на навчально-тренувальних зборах відмовився від подальшого їх проходження, у зв`язку з небажанням, посилаючись не незадовільний стан здоров`я.

З метою з`ясування всіх обставин дисциплінарних проступків інспектора взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_3 за інформацією, що надійшла 02.08.2024 до УГІ ГУНП в Донецькій області, наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1272 призначено службове розслідування.

05 серпня 204 року ОСОБА_1 складені пояснення по суті, в яких зазначено, що 31.07.2024 його відправлено на КМБ у Київську область. 01.08.2024 в лісництві Київської області відбулося перше випробування піший марш з повним обмундируванням, яке взято із собою на збори. З цього моменту інструктори та представники ГУНП в Донецькій області вимагали понаднормові нормативи з фізичної підготовки, що виснажувало фізично та морально. Про фізичне та моральне виснаження повідомлялось безпосередньому керівникові ОСОБА_9 . Ввечорі 04.08.2024 ОСОБА_2 повідомив про своє рішення «піти» з БПОПс. 05.08.2024 рішення «піти» зі служби було не змінним. На поставлене запитання щодо проходження ВЛК перед вступом до БПОПс зазначив, що лікарі не врахували його захворювання суглобів та підвищений тиск. На питання «Чи бажаєте продовжувати службу в Батальйоні поліції особливого призначення (стрілецькому) ГУНП в Донецькій області» відповів «Так, але фізично не можу відповідати вимогам працівників БПОПс». Зазначено, що ці пояснення написані до ознайомлення із наказом про початок службового розслідування у зв`язку із бажанням звільнитися зі служби.

05 серпня 2024 року командир роти №1 БПОПс ОСОБА_6 надав пояснення, в яких зазначено, що поліцейським, які перейшли до батальйону наголошувалося про необхідність проходження навчання на навчально-тренувальних зборах з фізичної, тактичної та вогнетривкої підготовок. Навчання проходили з 01.08.2024 до 12.09.2024. 02.08.2024 та у подальші дні ОСОБА_2 неодноразово відмовлявся проходити навчання у центрі, а також відмовлявся виконувати накази інструкторів, накази командира та накази заступника щодо продовження проходження ним навчань, наголошуючи, що це йому не потрібно.

05 серпня 2024 року заступником командира роти №1 БПОПс ОСОБА_7 , заступником командира взводу №1 роти 1 БПОПс ОСОБА_10 , командиром взводу №1 роти №1 БПОПс ОСОБА_8 , поліцейським взводу №1 роти №1 БПОПс ОСОБА_11 , поліцейськими взводу №2 роти №1 БПОПс ОСОБА_12 , ОСОБА_13 надані пояснення, які за змістом аналогічні поясненням ОСОБА_6

05 серпня 2024 року командир БПОПс ГУНП в Донецькій області майор міліції ОСОБА_5 надав пояснення, в яких зазначено, що 31.07.2024 особовому складу підрозділу проведено інструктаж на якому, зокрема, наголошено про необхідність дотримання службової дисципліни. Навчання розпочато 01.08.2024. 02.08.2024 командиром роти №1 БПОПс ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом ОСОБА_6 повідомлено, що інспектор взводу ОСОБА_1 відмовляється та не бажає проходити навчання на навчально-тренувальних зборах, посилаючись на фізичну втому. Про вказаний факт, в т.ч. про відмову від виконання наказів щодо проходження підготовки на навчально-тренувальних зборах, повідомлено начальнику ГУНП в Донецькій області.

05 серпня 2024 року командиром БПОПс ГУНП в Донецькій області майором поліції ОСОБА_14 в довідці повідомлено про те, що у зв`язку із створенням в короткий строк нового підрозділу та відсутності на цей час відповідного положення, на теперішній час неможливо розробити та надати типові функціональні обов`язки на ОСОБА_1

05 серпня 2024 року дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_15 . Дисциплінарна комісія вважає, що за порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог п.4 с.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, відносно інспектора взводу №1 роти №1 батальйону особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_1 необхідно застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. У висновку зазначено, що встановлені факти поведінки не сприяють формуванню позитивного іміджу серед поліцейських ГУПН в Донецькій області та створюють серед них наслідки, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинули на репутацію поліцейських та Національної поліції в цілому.

05 серпня 2024 року Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області прийнято наказ №1274 (з урахуванням наказу від 14.08.2024 №1338 про внесення змін) «Про порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_1 та його покарання», яким застосовано дисциплінарне стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 , за порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог п.4 с.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

05 серпня 2024 року Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області прийнято наказ №374 о/с (з урахуванням наказу від 06.08.2024 №383 о/с про внесення змін) згідно якого ОСОБА_1 з 05 серпня 2024 року звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Не погоджуючись із звільненням зі служби позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з пунктами 1, 2, 6 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Згідно з п.13 ч.4 ст.9 Закону України "Про критичну інфраструктуру" до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема: правопорядок, здійснення правосуддя, тримання під вартою.

Згідно ч.4 ст.24 Закону №580-VIII під час дії воєнного стану поліція особливого призначення в ході відсічі збройної агресії проти України за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, може брати участь в обороні України відповідно до Закону України "Про оборону України" шляхом безпосереднього ведення бойових дій.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19.07.2024 №498 затверджені зміни до Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 04 грудня 2017 року №987, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2017 року за № 1565/31433, згідно яких пункт 7 викладено в такій редакції: «Залежно від специфіки функцій, посадових (функціональних) обов`язків, що покладені на поліцейських, Підрозділи в штаті мають відділення, взводи, роти (батальйони) швидкого реагування та структурні, стройові і територіальні (відокремлені) підрозділи відповідно, які призначені для безпосереднього проведення спеціальних поліцейських операцій із припинення злочинів, пов`язаних з високим ступенем суспільної небезпеки та вчиненням збройного опору, для вирішення бойових (спеціальних) завдань під час відсічі збройної агресії проти України або ліквідації збройного конфлікту, а також для здійснення відповідно до компетенції заходів у сфері протидії злочинності, що пов`язані з підвищеною загрозою для життя і здоров`я поліцейських та потребують від поліцейських високого рівня фізичної і професійної підготовленості, уміння впевнено діяти в екстремальних умовах».

Таким чином, проаналізувавши вищенаведене можна дійти висновку, що працівники поліції мають спеціальний статус, і приймаючи присягу працівника поліції беруть на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони повинні дотримуватися, в свою чергу за порушення вимог Закону №580-VIII передбачена дисциплінарна відповідальність згідно Дисциплінарного статуту.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ч.1, 3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч.1-4 та 6 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Згідно ст.26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Відповідно до ч.1-11 ст.19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 (надалі - Порядок №893).

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 1, 2, 3, 4, 5 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції України і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги. Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Під час розгляду справи судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування слугувала інформація викладена командиром БПОПс ГУНП в Донецькій області в доповідній записці від 02.08.2024 щодо відмови ОСОБА_16 у проходженні навчання. Наказ про проведення навчально-тренувальних зборів у період 01.08.2024 до 12.09.2024 видано начальником Головного управління Національної поліції в Донецькій області (а саме наказ від 30.07.2024 №1118).

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові.

Відповідно до ч.1, 2, 3, 4 ст.4 Дисциплінарного статуту наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень (ч. 2 ст. 4 Дисциплінарного статуту).

Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику.

Статтею 5 Дисциплінарного статуту передбачено порядок виконання наказу.

Так, відповідно до ч. 1 цієї статті, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

Судом встановлено, що не виконання ОСОБА_3 наказу в частині подальшого проходження навчання слугувало підставою для визнання таких дій порушенням службової дисципліни та кваліфіковано як дисциплінарний проступок.

Щодо підстав вчинення таких дій ОСОБА_3 у письмових поясненнях повідомлено про його фізичне виснаження, що зумовлено виконанням фізичних вправ при проходженні навчання; про моральне виснаження, що зумовлено відсутністю порозумінь між інструкторами, керівництвом та поліцейськими при проходженні навчання; про наявність бажання «піти з БПОПс».

Також, про обставини щодо не виконання наказів керівника в частині проходження навчання зазначено у поясненнях ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , які були надані цими особами під час проведення службового розслідування.

Вказані обставини та письмові докази спростовують твердження позивача викладені у позові щодо не підтвердження тієї обставини, що ОСОБА_3 не виконано наказ щодо проходження навчально-тренувальних зборів.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Водночас, згідно ч. 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту, за відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Позивач посилається на те, що припинення проходження навчання обумовлено його фізичною та моральною втомою, про що було повідомлено безпосереднього керівника.

Наявність повідомлення позивачем про обставини неможливості виконувати наказ щодо подальшого проходження навчання-тренування підтверджені належними доказами. Так, при складанні доповідної записки щодо порушення ОСОБА_3 службової дисципліни зазначено, що такі дії, зокрема обумовлені «небажанням» та «незадовільним станом здоров`я». Про фізичне виснаження також зазначено у письмових поясненнях ОСОБА_16 від 05.08.2024. Разом з цим, під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією не надано оцінки цій обставині.

Разом з цим, суд вважає за необхідне зазначати, що під час розгляду справи не знайшла підтвердження обставина, про яку наголошував позивач, а саме щодо необхідності надання йому медичної допомоги при проходженні навчання-тренування у період 01.08.2024-04.08.2024, адже само по собі повідомлення про неможливість виконувати фізичні вправи не свідчить про необхідність надання особі медичної допомоги. При складанні письмових пояснень (05.08.2024) ОСОБА_3 не викладено будь-яких застережень щодо необхідності надання йому первинної медичної допомоги, а зміст пояснень зведено до такої дії, як прийняте ним рішення «піти» зі БПОПс. Надані позивачем до позову довідки (листок непрацездатності від 04.04.2023, виписка із медичної картки стаціонарного хворого неврологічного відділення №357 від 12.06.2015) не стосуються спірного періоду, а надана довідка військово лікарської комісії від 17.06.2024 №2657 підтверджує, що ОСОБА_1 придатний до військової служби, та будь яких застережень щодо не можливості ним виконувати будь-які дії довідка не містить.

Суд зазначає, що служба в поліції, зокрема у батальйоні поліції особливого призначення, вимагає від поліцейських високого рівня фізичної і професійної підготовленості, уміння впевнено діяти в екстремальних умовах. Посилання позивача у позові на те, що нормативи з фізичної підготовки, які ставилися перед поліцейськими при проходженні навчання, є понаднормовими суд вважає неприйнятним, оскільки порядок та умови проходження навчально-тренувальних зборів, що призначені та на які відряджено позивача на підставі наказу ГУНП в Донецькій області від 30.07.2024 №1118, як і правомірність проведення таких зборів не є предметом розгляду цієї справи.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не в повній мірі встановлені обставини, а саме не враховано та не надана оцінка повідомленим позивачем обставинам щодо не можливості виконати наказ про проходження навчання-тренування за станом здоров`я.

З урахуванням наведеного, враховуючи те, що дисциплінарною комісією не надана оцінка повідомленим позивачем обставинам щодо не можливості виконати наказ про проходження навчання-тренування, та як наслідок не встановлені причини та умови, що призвели до не виконання наказів керівника, суд дійшов висновку що службове розслідування проведено не повно, без встановлення усіх обставин, що мають значення.

Крім того, зі змісту наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1274 «Про порушення службової дисципліни інспектором ОСОБА_3 » вбачається, що звільненню передувало, зокрема, встановлення факту порушення поліцейським службової дисципліни в частині недотримання вимог п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» щодо професійного виконання ним службових обов`язків відповідно до вимог посадових (функціональних) обов`язків.

За змістом п.2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського знати свої посадові (функціональні) обов`язки.

Під час розгляду справи встановлено, що станом на 05.08.2024 типові функціональні обов`язки на ОСОБА_1 не розроблені, про що у письмових поясненнях зазначено командиром БПОПс ГУНП в Донецькій області майором поліції ОСОБА_17 .

Враховуючи те, що станом на 05.08.2024 типові функціональні обов`язки на ОСОБА_1 не розроблені, що свідчить про неможливість поліцейського ознайомитися з ними, відсутні підстави вважати, що ним допущено порушення службової дисципліни в частині недотримання вимог п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» щодо професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог посадових (функціональних) обов`язків.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені обставини, суд вважає, що наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1274 «Про порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_3 та його покарання» (з урахуванням наказу від 14.08.2024 №1338 «Про внесення змін до наказу ГУНП в Донецькій області від 05.08.2024 №1274) щодо визначення дисциплінарного стягнення є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки не відповідає вказаним критеріям правомірності, та ґрунтується на висновках службового розслідування, яке проведено без урахування усіх обставин.

Частиною 1 статті 48 Закону №580-VIII визначено, що звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.

Судом встановлено, що позивача звільнено наказом Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №374 о/с (з урахуванням наказу від 06.08.2024 №383 о/с «Про внесення змін») із посиланням на вимоги п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Враховуючи те, що наказ про визначення ОСОБА_18 дисциплінарного стягнення визнано судом протиправним, скасуванню також підлягає наказ про звільнення зі служби, саме яким реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення. Похідною також є вимога про поновлення позивача на посаді, яка також підлягає задоволенню,

Згідно ч.2 ст. 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Отже, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу з 06.08.2024 (наступний день після звільнення), а не з 05.08.2024 як помилково зазначає позивач, по 16.10.2024 (дата винесення рішення про поновлення).

При визначенні розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу застосовуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі - Порядок).

Згідно абзаців першого та четвертого пункту 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати для оплати часу відпусток, надання матеріальної (грошової) допомоги або виплати компенсації за невикористані відпустки проводиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки, надання матеріальної (грошової) допомоги або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата.

Відповідно до абзацу першого пункту 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Із довідки Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.08.2024 №403 вбачається, що середньоденний розмір грошового забезпечення складає 854,45 грн.

Таким чином, стягненню підлягає грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 06.08.2024 по 16.10.2024 (включно) в розмірі 60 872,40 грн. (72 дні вимушеного прогулу * середньоденне грошове забезпечення 854,45 грн.).

Згідно з частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково.

Відповідно до пунктів 2 та 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 05.08.2024 №1274 «Про порушення службової дисципліни інспектором взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) ГУНП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_3 та його покарання» (з урахуванням наказу від 14.08.2024 №1338 «Про внесення змін до наказу ГУНП в Донецькій області від 05.08.2024 №1274), яким за порушення службової дисципліни, що виразилось у недотриманні вимог п.4 с.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині безумовного виконання наказів керівників, відданих (виданих) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва застосовано дисциплінарне стягнення, а саме звільнення зі служби.

Поновити ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) на службі в поліції на посаді інспектора взводу №1 роти №1 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління Національної поліції в Донецькій області з 06 серпня 2024 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Донецькій області (, 85302, Донецька область, м. Покровськ, вул. Мандрика, 7) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 06.08.2024 по 16.10.2024 (включно) в розмірі 60 872,40 грн з відрахуванням з цієї суми обов`язкових податків і зборів.

В решті позову відмовити.

Звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та в частині сплати грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць з відрахуванням з цієї суми обов`язкових податків і зборів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.О. Кошкош