Справа № 420/31305/24
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2024-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 жовтня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Радчук А.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправним та скасування наказу, в якому позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Херсонській області () та зобов`язати провести розслідування нещасного випадку, дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилася 24.08.2007 року, на автодорозі Берислав Херсон, поблизу СП «Шилова Балка» Бериславського району Херсонської області, під час керування службовим автомобілем ВАЗ - 21099, заступником начальника Берниславського РВ У МВС України в Херсонській області - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що потягло за собою закритий перелом верхньої третини правої стегнової кістки;

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Херсонській області () та зобов`язати провести нарахування на картковий рахунок ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додаткових винагород за час перебування його на окупованій території Херсонської області з 24.02.2022 року по час виїзду на підконтрольну Україні територію 16.04.2022 року, включаючи час перебування у полоні з 19.03.2022 по 12.04.2022 року;

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Херсонській області () та зобов`язати провести відповідні розрахунки та нарахування на картковий рахунок ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надбавки до посадового окладу у розмірі 50% відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 15 червня 1994 р. № 414 - за період з 21.03.2023 року по 13.03.2024 року;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області () від 09 серпня 2024 року № 1008 "Про припинення виплат грошового забезпечення", та зобов`язати відповідача провести нарахування на картковий рахунок позивача ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) заробітну платню з 01.08.2024 року по час набрання законної сили рішенням суду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви визначені статтею 160 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

У відповідності з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У поданій позовній заяві позивач просить суд, зокрема:

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Херсонській області () та зобов`язати провести розслідування нещасного випадку, дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилася 24.08.2007 року, на автодорозі Берислав Херсон, поблизу СП «Шилова Балка» Бериславського району Херсонської області, під час керування службовим автомобілем ВАЗ - 21099, заступником начальника Берниславського РВ У МВС України в Херсонській області - ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , що потягло за собою закритий перелом верхньої третини правої стегнової кістки;

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Херсонській області () та зобов`язати провести нарахування на картковий рахунок ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додаткових винагород за час перебування його на окупованій території Херсонської області з 24.02.2022 року по час виїзду на підконтрольну Україні територію 16.04.2022 року, включаючи час перебування у полоні з 19.03.2022 по 12.04.2022 року;

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Херсонській області () та зобов`язати провести відповідні розрахунки та нарахування на картковий рахунок ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) надбавки до посадового окладу у розмірі 50% відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 15 червня 1994 р. № 414 - за період з 21.03.2023 року по 13.03.2024 року.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Так, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі № 826/16958/17.

При цьому, в прохальній частині позовних вимог позивачем не визначено, яку саме бездіяльність слід визнати протиправною. Тобто, з прохальної частини позовної заяви слідує, що заявлені позивачем позовні вимоги є не конкретизованими.

Наведене свідчить про недотримання позивачем вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, у зв`язку з чим позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити позовні вимоги шляхом викладення позовної заяви (її прохальної частини) в новій редакції.

Щодо дотримання строків звернення до суду з наведеними позовними вимогами.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких вона мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав. У той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

У позовній заяві позивач просить суд, зокрема зобов`язати відповідача провести розслідування нещасного випадку, дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилася 24.08.2007 року.

Отже, вказані спірні правовідносини виникли у зв`язку з проходженням позивачем публічної служби.

Спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

З огляду на те, що позивач оскаржує бездіяльність відповідача шодо проведення розслідування нещасного випадку, дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилася 24.08.2007 року, а з позовною заявою звернувся 25.09.2024 року (дата відправлення позовної заяви відповідно до відстеження трекінгу зазначеного на поштовому конверті), тобто через 17 років, позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду у вказаній частині позовних вимог.

У тексті позовної заяви позивач вказує, що виявив факт не фіксування відомостей про травму отриману 24.07.2007 року лише після ознайомлення зі свідоцтвом №390 р/нс від 02.08.2024 року.

Між тим, наведені позивачем доводи в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду не змінюють моменту, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення прав, свобод та інтересів, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Щодо строків звернення до суду в іншій частині позовних вимог, суд зазначає, що у положеннях статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Позовні вимоги щодо нарахування та виплати додаткової винагороди за періоди безпосередньої участі у бойових діях та забезпечення заходів з національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії, а також виплати надбавки відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 р. № 414, є трудовим спором, оскільки їх необхідно розцінювати як вимоги про виплати грошового забезпечення у належному розмірі, яке охоплюється поняттями заробітна плата і оплата праці.

Таким чином, в аспекті спірних правовідносин, поняття грошове забезпечення та заробітна плата, які використано у чинному законодавстві, що регулює трудові правовідносини, є рівнозначними, а тому позовні вимоги у цій частині охоплюються застосованим статті 233 КЗпП України визначенням законодавство про оплату праці.

Відповідно до частини 2 статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022, частини 1 і 2 статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

«Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).».

Отже, з 19.07.2022 строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, що включає усі виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством, незалежно від того, чи було здійснене роботодавцем нарахування таких виплат, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Тобто, редакція ст. 233 КЗпП України, яка раніше не обмежувала строком звернення до суду з питань оплати праці, втратила чинність з 19.07.2022 року.

Водночас, суд наголошує, що відповідно до пункту першого глави XIX Прикінцеві положення КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Згідно з пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Таким чином, строки, визначені статтею 233 КЗпП України, підлягають застосуванню з 01.07.2023 року.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.10.2023 по справі № 990/139/23.

З огляду на незворотність дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, Верховний Суд дійшов висновку про поширення дії частини першої статті 233 КЗпП України в редакції Закону України від 01.07.2022 №2352-IX тільки на ті відносини, які виникли після набуття цією нормою закону чинності. Аналогічна правова позиція міститься в рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22.

З урахуванням викладеного, право позивача на звернення до суду із цим позовом, відповідно до положень статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до 19.07.2022), не обмежене будь-яким строком.

У межах поданої позовної заяви позивач оскаржує, між іншим, бездіяльність відповідача щодо виплати йому додаткової винагороди за період з 24.02.2022 року по 16.04.2022 року, а також щодо виплати надбавки відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 р. № 414 за період з 21.03.2023 року по 13.03.2024 року.

Таким чином, право позивача на звернення до суду із позовними вимогами щодо виплати йому додаткової винагороди за період з 24.02.2022 року по 16.04.2022 року, відповідно до положень статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до 19.07.2022), не обмежене будь-яким строком.

Що стосується спірних правовідносин щодо виплати надбавки відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 р. № 414 за період з 21.03.2023 року по 13.03.2024 року, у цій частині підлягають застосуванню строки визначені ст.. 233 КЗпП в редакції, чинній з 19.07.2022 року.

З огляду на те, що позовну заяву було подано до суду 25.09.2024 року, тобто після спливу тримісячного строку, у даному випадку позивачем пропущений строк звернення до суду з даним позовом у вказаній частині позовних вимог.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суддя зазначає, що адміністративний позов подано без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Таким чином, керуючись ч. 1 ст. 123 КАС України, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та роз`яснює, що недоліки позовної заяви необхідно усунути шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що, відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд також зазначає, що відповідно до чч. 2, 4, 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення вимог ст.ст. 94, 161 КАС України, докази, додані до позовної заяви, не засвідчені позивачем належним чином.

Статтею 161 КАС України визначені документи, що додаються до позовної заяви, зокрема згідно з ч. 3 цієї статті, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач судовий збір не сплатив, зазначивши в позовній заяві, що судовий збір не сплачується відповідно до п. 1 ч.1 ст. 5 Закону України Про судовий збір.

У відповідності з ч. 2 ст. 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

У відповідності з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік від 09.11.2023 року №3460-IX, з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум працездатних осіб на місяць у розмірі 3028 гривні.

Статтею 5 Закону України Про судовий збір встановлено пільги щодо сплати судового збору.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України Про судовий збір від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Разом з цим, суд звертає увагу, вимога позивача про визнання протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Херсонській області та зобов`язання провести розслідування нещасного випадку, дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилася 24.08.2007 року, не стосується стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. А тому, позивач не звільняється від сплати судового збору за звернення до суду з позовною вимогою щодо провесдення розслідування нещасного випадку, дорожньо-транспортної пригоди.

Інші позовні вимоги стосуються стягнення заробітної плати, за які позивач не сплачує судовий збір.

Отже, за подачу даного адміністративного позову необхідно надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн (3028,00 грн*0,4) (за одну немайнову вимогу). Друга вимога про зобов`язання вчинити певні дії є похідною, тому судовий збір за неї не справляється.

Таким чином, якщо після виправлення недоліків позовної заяви не зміниться кількість та характер позовних вимог, позивачу необхідно надати до суду документ про сплату судового збору на суму у розмірі 1211,22 грн.

Відповідно ч.ч. 1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, суд роз`яснює позивачу, що виявлені недоліки мають бути усунуті шляхом:

- уточнення позовних вимог шляхом викладення позовної заяви (її прохальної частини) в новій редакції з урахуванням викладеного у даній ухвалі;

- надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду в частині позовних вимог щодо проведення розслідування нещасного випадку, дорожньо-транспортної пригоди, яка трапилася 24.08.2007 року, та щодо виплати надбавки відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 р. № 414 за період з 21.03.2023 року по 13.03.2024 року;

- надання належним чином оформлених та засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви;

- надання документу про сплату судового збору у розмірі 1211,22 грн., або клопотання про звільнення від сплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, у разі наявності передбачених Законом України Про судовий збір підстав, що підтверджується належними письмовими доказами.

Платiжні реквiзити для перерахування судового збору: 22030101 Судовий збір (Одеський окружний адміністративний суд, 101); Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101; Рахунок отримувача: UA4015756; Код отримувача: 37607526; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.).

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 122, 160, 161, 169 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправним та скасування наказу залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити про необхідність усунути недоліки позовної заяви в десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку в строки, передбачені ч. 5 ст. 169 КАС України, позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Радчук