Справа № 201/10285/24
Суддя: Наумова О. С.
Дата ухвалення: 2024-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/201/113/2024
РІШЕННЯ

Іменем України

17 жовтня 2024 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумова О.С., розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

21.08.2024 ОСОБА_1 через свого представника адвоката Трушева О.П. (діє на підставі ордеру від 20.08.2024 а.с. 246) звернувся до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою судді від 26.08.2024 відкрито провадження у справі і ухвалено про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи відповідно до положень п. 20 ч. 1 ст. 4, ч. 2 ст. 12, 257, 268, 286 КАС України (а.с. 250 т. 1).

В обґрунтування позовних вимог позивачка посилається на те, що 25.07.2024 інспектором ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийнято постанову про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , яка вручена останньому 13.08.2024, з якою позивач не погоджується. Зазначив, що 12.10.2023 зареєстроване ТОВ «Сокклінік», яке перебувало на спрощеній системі оподаткування. 06.06.2024 прийнято рішення про припинення ТОВ «Сокклінік» шляхом його приєднання до ТОВ «Сок Дніпро».

03.07.2024 головний державний інспектор відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області Яном Подольським складено запит №1 про надання документів, на який 04.07.2024 ліквідатором ТОВ «Сокклінік» ОСОБА_1 надані документи. 10.07.2024 інспектором складено запит №2 про надання документів та пояснень, на який 11.07.2024 ліквідатором ТОВ «Сокклінік» ОСОБА_1 також надана відповідь, до якої долучені додаткові документи.

Крім того, на електрону пошту головного державного інспектора відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області направлені документи стосовно розрахунку та сплати єдиного податку, договори з контрагентами, акти виконаних робіт з контрагентами, акти звірки, видаткові накладні, рахунки на оплату.

11.07.2024 інспектором складений протокол №1038 про адміністративне правопорушення, згідно із яким голова комісії з припинення ТОВ «Сокклінік» ОСОБА_1 вчинив порушення п.п.16.1.2., п.п.16.1.5, п.п.16.1.7, п.п.16.1.9, п.п.16.1.12, п.16.1 ст.16, п.п.20.1.6 п.20.1 ст.20, п.44.1 ст.44, п.85.2 ст. 85 ПК України, а саме, ненадання в повному обсязі документів (первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, податкової звітності та інших документів, що пов`язані з обчисленням і сплатою податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування) для проведення позапланової перевірки, чим порушив ч. 5 ст. 166-6 КУпАП

25.07.2024 ГУ ДПС у Дніпропетровській області винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, якою голову комісії з припинення ТОВ «Сокклінік» ОСОБА_1 за порушення п.п.16.1.2., п.п.16.1.5, п.п.16.1.7, п.п.16.1.9, п.п.16.1.12, п.16.1 ст.16, п.п.20.1.6 п.20.1 ст.20, п.44.1 ст.44, п.85.2 ст.85 ПК України, а саме, ненадання контролюючому органу в повному обсязі документів (регістрів бухгалтерського обліку) для проведення позапланової перевірки.

Позивач зазначає, що 12.10.2023 створено та зареєстровано ТОВ «Сокклінік», яке перебувало на спрощеній системі оподаткування. Частиною 2 ст. 13 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» перший звітний період новоствореного підприємства може бути менш як 12 місяців, але не більш як 15 місяців.

Товариство створене лише в жовтні 2023 року, тому не зобов`язане було подавати звіт за 2023 рік, а планувало відобразити результати своєї діяльності за 2023 рік у звітності за 2024 рік. Тобто дії ТОВ «Сокклінік» відповідають приписам ч. 2 ст. 13 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».

ОСОБА_1 не міг надати фінансову звітність за 2023 рік, яка мала бути подана лише в 2024 році, а тому у його діях відсутній умисел на вчинення правопорушення.

У протоколі та постанові суть правопорушення викладена узагальнено та зазначено лише те, що ОСОБА_1 не надав в повному обсязі документів (первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, податкової звітності та інших документів, що пов`язані з обчисленням і сплатою податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування) для проведення позапланової перевірки. Про які саме документи йдеться, з протоколу та постанови - незрозуміло. У протоколі та постанові не зазначено які саме документи не були надані, а лише формально переписано положення ч. 5 ст.166-6 КУпАП.

Окрім того, у проколі та постанові зазначено, що ОСОБА_1 порушив п.п. 20.1.6 п.20.1 ст.20, які взагалі визначають права контролюючих органів та не передбачають жодних обов`язків для платника податків. Обвинувачення не відповідає фабулі обвинувачення, що зазначене в ч.5 ст.166-6 КУпАП та позбавляє особу, яка притягається до відповідальності права на захист від конкретного та обґрунтованого обвинувачення.

На підставі викладеного, просив визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №1125 від 25.07.2024.

На адресу відповідача судом була надіслана копія ухвали про відкриття провадження у справі, у якій був встановлений п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву, а також копія позовної заяви і доданих до неї документів.

Від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в особі її представника Машталер Т.А. (діє на підставі довіреності від 26.08.2024 а.с. 24 т. 2), 20.09.2024 до суду надійшов відзив на позовну заяву (а.с. 20 22 т. 2), в якому представник не погодився із доводами позивача про безпідставність притягнення до адміністративної відповідальності, вказавши, що на підставі наказу «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «СОККЛІНІК» () від 26.06.2024 №2630-п, проведена позапланова виїзна документальна перевірка ТОВ «Сокклінік».

Зазначена перевірка проводилась з 03 липня по 11 липня 2024 року.

Позивачу, який є головою комісії з припинення ТОВ «Сокклінік» вручений запит про надання документів (копій документів) від 03.07.2024 №1, для проведення документальної позапланової перевірки щодо визначення повноти та правильності обчислення задекларованих платником податків показників податкової звітності у строк до 10 год. 00 хв. 04 липня 2024 року.

До проведення документальної позапланової перевірки окрім ненадання регістрів бухгалтерського обліку, не надано жодного документу щодо ведення бухгалтерського обліку доходів та витрат, тобто неможливо встановити або спростувати наявність дебіторської або кредитної заборгованості за наданні або отримані товари/послуги, про що було складено акт про ненадання документів для перевірки платником податків у повному обсязі у визначений у запиті строк ТОВ «Сокклінік», який отримано позивачем (головою ліквідаційної комісії).

Враховуючи, що під час перевірки, платником відповідно до банківських виписок проводились фінансові операції, з надання послуг та придбання фахових товарно-матеріальних цінностей, платник повинен був вести облік доходів та витрат у розрізі контрагентів, в якому відображати надходження коштів, проведену оплату, вартість наданих послуг та придбаних товарно-матеріальних цінностей, вести облік оприбуткованих товарно-матеріальних цінностей та заборгованості тощо; складати первинні документи: договори, видаткові накладні, акти виконаних робіт, прибутково-видаткові касові ордери, рахунки-фактури; вести медичні карти стоматологічного хворого відповідно до Інструкції заповнення форм первинної облікової документації №043/о, затвердженої наказом Міністерства здоров`я 14.02.2012 №110 та зареєстрованої в міністерстві юстиції України 28.04.2012 за №661/20974.

В банківських виписках зафіксовані факти видачі готівки через касу банку з призначенням платежу «видача НОМЕР_1 ((DABR=DNG0))», проте документи передбачені постановою від 29 грудня 2017 року № 148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» щодо зазначеної операції не надано. Також не надано інформацію щодо оприбуткування придбаних за готівку товарів/послуг.

У зв`язку з чим, 10.07.2024 позивач отримав запит про надання документів (копій документів) № 2, в якому йому зазначили про необхідність надання первинних документів, обґрунтовані та суттєві пояснення, відповіді в письмовому вигляді, які спростовували б встановлені документальною перевіркою вищезазначені порушення та відповіли б на викладені в запиті питання.

11.07.2024 позивачем у відповідь на запит № 2 надано не завірені копії 2 договорів, 1 копію акту приймання передачі та копія рішення учасника. Жодного документу щодо ведення бухгалтерського обліку, або даних бухгалтерського обліку доходів та витрат, ведення якого передбачено п. 44.2 ст.44, п. 296.1 ст.296 ПК України не надано.

Разом з цим, до перевірки повинні були надаватися оригінали відповідних документів або належним чином їх завірені копії, на підставі яких зокрема й повинен вестися бухгалтерський облік, у вигляді складання регістрів, відомостей та журналів-ордерів тощо, який не було надано позивачем.

Згідно пункту 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Враховуючи зазначене, складено акт «Про ненадання документів для перевірки платником податків у повному обсязі у визначений у запиті строк ТОВ "Сокклінік" ()» №1389/04-36-07-07/ НОМЕР_2 від 11.07.2024 та вручено платнику особисто.

Керуючись п. 296.1 ст. 296 ПК України, юридичні особи - платники єдиного податку третьої групи використовують дані спрощеного бухгалтерського обліку щодо доходів та витрат з урахуванням положень пунктів 44.2, 44.3 статті 44 цього Кодексу.

Відповідно до п. 44.2 ст. 44 ПК України, юридичні особи - платники єдиного податку, які відповідають критеріям, визначеним підпунктом 3 пункту 291.4 статті 291 цього Кодексу, ведуть спрощений бухгалтерський облік доходів та витрат з метою обрахунку об`єкта оподаткування за методикою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Пункт 291.4 ст. 291 ПК України визначає, що суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на такі групи платників єдиного податку, третя група: фізичні особи - підприємці, які не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, не обмежена, та юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми, у яких протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 1167 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року.

Згідно п. 44.3 ст. 44 ПК України, платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів та інформації, визначених пунктом 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом визначених законодавством строків.

Позивач зазначає що планував відобразити результати своєї діяльності за 2023 рік у звітності за 2024 рік, та повідомляє що фінансова звітність за 2023 рік має бути подана лише в 2024 році, але відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 № 996-ХІV, підприємства зобов`язані складати фінансову звітність на підставі даних бухгалтерського обліку.

Частина 2 ст. 3 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визнає, що бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку. Підприємства, які відповідно до цього Закону належать до мікропідприємств (крім підприємств, що становлять суспільний інтерес) та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, можуть узагальнювати інформацію в регістрах бухгалтерського обліку без застосування подвійного запису.

Також відповідно до ст. 8 Закону бухгалтерський облік на підприємстві ведеться безперервно з дня реєстрації підприємства до його ліквідації. Таким чином, термін надання фінансової звітності не має відношення до обов`язку платника безперервно вести бухгалтерський облік, та відповідно у разі його ведення немає жодних перешкод для його надання до перевірки в строк, визначений в запиті про надання документів.

У протоколі та постанові зазначено ненадання регістрів бухгалтерського обліку. Жодного регістру бухгалтерського обліку до перевірки не надано. Просив відмовити у задоволені позову.

Представник позивача адвокат Трушев О.П. 26.09.2024 надав відповідь на відзив, у якому не погодився із доводами відповідача, підтримав власну позицію, наполягав на задоволенні позову (а.с. 45 47 т. 2).

Відповідач, який 29.06.2024 отримала відповідь на відзив (а.с. 52 т. 2) станом на день розгляду справи правом на надання заперечень не скористався.

Виклик сторін відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, у порядку спрощеного провадження не здійснювався, справа розглядалася за наявними у справі матеріалами.

Категорія адміністративного позову підпадає під правила розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4, ч. 2 ст. 12, ст. ст. 257, 286 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити з таких підстав.

Як свідчать матеріали справи 11.07.2024 головним державним інспектором відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області Яном Подольським складено протокол № 1038 про адміністративне правопорушення, яким встановлено, що при проведенні документальної позапланової перевірки ТОВ "Сокклінік" за період з 12.10.2023 по 11.07.2024 головою комісії з припинення ТОВ "Сокклінік" ОСОБА_1 вчинене порушення п.п. 16.1.2., п.п.16.1.5, п.п.16.1.7, п.п.16.1.9, п.п.16.1.12, п.16.1 ст.16, п.п.20.1.6 п.20.1 ст.20, п.44.1 ст.44, п.85.2 ст. 85 ПК України, а саме, ненадання в повному обсязі документів (первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, податкової звітності та інших документів, що пов`язані з обчисленням і сплатою податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування) для проведення позапланової перевірки, чим порушено ч. 5 ст. 166-6 КУпАП (а.с. 11 т. 1).

25.07.2024 в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області Наталією Федаш винесено постанову № 1125 про накладення адміністративного стягнення, якою голову комісії з припинення ТОВ «Сокклінік» ОСОБА_1 за наслідками порушення п.п.16.1.2., п.п.16.1.5, п.п.16.1.7, п.п.16.1.9, п.п.16.1.12, п.16.1 ст.16, п.п.20.1.6 п.20.1 ст.20, п.44.1 ст.44, п.85.2 ст.85 ПК України, а саме - ненадання контролюючому органу в повному обсязі документів (регістрів бухгалтерського обліку) для проведення позапланової перевірки, що зафіксовано актом від 11.07.2024 № 1389/04-36-07-07/45318045 «Про ненадання документів для перерваірки платником податків у повному обсязі у визначений у запиті строк», притягнуто адміністративної відповідальності у вигляд штрафу в розмірі 2550,00 грн. (а.с. 10 т. 1).

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. При цьому, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19).

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП України передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд звертає увагу на те, що оскільки законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість, то з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинуватості особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Згідно зі статтею 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Частиною 2 ст. 283 КУпАП визначено загальні вимоги до постанови про накладення адміністративного стягнення, яка має містити інформацію щодо особи правопорушника та обставин скоєння нею правопорушення.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На обов`язок та важливість доведення саме відповідачем як суб`єктом владних повноважень правомірності винесення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, правомірності та законності прийнятої постанови вказує Верховний Суд у постановах від 24 квітня 2019 року (справа №537/4012/16-а), від 17.07.2019 (справа №295/3099/17).

Європейський суд з прав людини, судова практика якого в силу приписів статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» застосовується судами як джерело права, в рішеннях у справах «Малофєєва проти Росії» та «Карелін проти Росії» зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом.

У справі «Федорченко та Лозенко проти України» зазначив, що при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумними сумнівом».

Підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності був факт ненадання до перевірки документів ТОВ «Сокклінік» в повному обсязі документів, а саме, регістрів бухгалтерського обліку (як зазначено у посновані).

Як встановлено з матеріалів справи, 03.07.2024 головним державним інспектором відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області Яном Подольським направлений на адресу ТОВ «Сокклінік» запит №1 про надання документів, у яких інспектор просив надати у термін до 10 год. 00 хв. 04.07.2024 документи за період 12.10.2023 - 03.07.2024 за кожен рік окремо, а саме: установчі документи підприємства (статут, наказ про організацію бухгалтерського обліку та облікову політику підприємства, ліцензії (в разі наявності), накази на прийняття (звільнення) працівників, штатний розпис та інше); банківські виписки по наступним рахункам, але не виключно: № НОМЕР_3 та НОМЕР_4 що відкриті в AT К`Б "ПриватБанк; платіжні доручення; договори, додатки до договорів, специфікації, тощо; відомості про об`єкти нерухомого майна та земельні ділянки; регістри бухгалтерського обліку в розрізі субрахунків, а саме: загальна оборотно-сальдова відомість, аналіз рахунків 70,71,79, оборотно-сальдові відомості по рахункам 901,902,903,92,93,94,97, журнали-ордери (обороти) по рахункам 10, 20, 28, 30, 31, 36, 37, 40, 63, 68, 70, 71, 73, 90, 91,92, 93, 94,97. Також надати журнали-ордери по іншим не вказаним рахункам, на яких відображаються постачальники, покупці (замовники) та інші контрагенти, отримувані (надавачі) фінансової допомоги; накладні, акти виконаних робіт, наданих послуг, рахунки, тощо; інвентаризаційні описи та інші документи щодо проведення інвентаризацій; акти звірок, первинні документи, які підтверджують дебіторську та кредиторську заборгованість; інші первинні документи, які безпосередньо стосуються предмету перевірки (а.с. 14 т. 1).

10.07.2024 головним державним інспектором відділу позапланових перевірок з інших податків управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області Яном Подольським направлений на адресу ТОВ «Сокклінік» запит № 2 про надання документів, у яких інспектор вказував, що до перевірки не надано дані бухгалтерського обліку доходів та витрат, тобто неможливо встановити або спростувати наявність дебіторської або кредиторської заборгованості за надані або отримані товари/послуги. Не надані документи щодо ведення обліку розрахунків з покупцями товарів/послуг. Таким чином, не зрозуміло звідки покупець знав, яку саме суму він повинен сплатити за отриману послугу, та як ТОВ «Сокклінік» без ведення бухгалтерського обліку знало що покупець або постачальник повністю розрахувався за товари/послуги. В банківських виписках зафіксовані факти видачі готівки через касу банку з призначенням платежу «видача НОМЕР_1 /DABR=DNG0/», проте документи передбачені постановою від 29.12.2017 № 148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» щодо зазначеної операції не надано. Також не надано інформацію щодо оприбуткування придбаних за готівку товарів/послуг.

Також в запиті вказано, що відповідно до п.4 ст.2 постанови від 29.12.2017 № 148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» суб`єкт господарювання може здійснювати види господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, з дня внесення відомостей до ліцензійного реєстру щодо рішення органу ліцензування про видачу йому ліцензії. Згідно наданих до перевірки банківських виписок початок діяльності що підлягає ліцензуванню припадає на 02.12.2023, проте рішення про отримання ліцензії на провадження господарської діяльності з медичної практики затверджене наказом МОЗ України від 20.12.2023, тобто через 19 днів після фактичного початку діяльності що підлягає ліцензувань, чим порушено п. 4 ст.2 постанови № 148. Тому просив надати первинні документи, обґрунтовані та суттєві пояснення, відповідь у письмовому вигляді, які спростовували б встановлені документальною перевіркою вищезазначені порушення та відповіли б на викладені в запиті питання (а.с. 239 т. 1).

На вказані запити листом від 11.07.2024 ліквідатором ТОВ «Сокклінік» ОСОБА_1 надана відповідь, якою повідомлено, що ТОВ «СОККЛІНІК» є юридичною особою - суб`єктом господарювання приватного права, у якого протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 1167 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року та є платником єдиного податку Третьої групи, що дозволяє застосовувати спрощену систему оподаткування та бухгалтерського обліку. В штатному розписі підприємства була відсутня посада бухгалтера.

На запит № 1 під час перевірки було надано: установчі документи підприємства ТОВ «Сокклінік», ліцензії, накази; банківські виписки ТОВ «Сокклінік» по рахункам № НОМЕР_3 та № НОМЕР_4 , що відкриті в AT КБ «ПриватБанк». Щодо нерухомого майна ТОВ «Сокклінік», то у підприємства відсутні у власності об`єкти нерухомого майна, в користуванні підприємства знаходилось нежитлове приміщення № 3 в будинку 20 по вул. В.Вернадського, 20 в м. Дніпро, яке передане в користування підприємства його засновником ОСОБА_2 на підставі договору позички. Договори з постачальниками ТОВ «Сокклінік», акти виконаних робіт, надання послуг, рахунки. Акти звірок ТОВ «Сокклінік», первинні документи, які підтверджують дебіторську та кредиторську заборгованість.

На запит № 2 надано копію договору про надання безвідсоткової поворотної фінансової допомоги № 26/12/23 від 26.12.2023, що обумовлює зняття готівкових коштів через касу банку з рахунку ТОВ «Сокклінік» (а.с. 270 272 т. 2).

Вказану відповідь також направлено на електрону пошту ГУ ДПС у Дніпропетровській області (а.с. 244 т. 1).

Як вказує у відзиві відповідач, на його вимогу до перевірки, окрім ненадання регістрів бухгалтерського обліку, не надано жодного документу щодо ведення бухгалтерського обліку доходів та витрат, тому неможливо було встановити або спростувати наявність дебіторської, кредитної заборгованості. Позивачем повинен був вестися облік доходів та витрат у розрізі контрагентів, складатися первинні документи, вестися медичні карти стоматологічного хворого відповідно до вимог Інструкції заповнення форм первинної облікової документації №043/о, затвердженої наказом Міністерства здоров`я 14.02.2012 №110 та зареєстрованої в міністерстві юстиції України 28.04.2012 за №661/20974. Також не надані були документи, передбачені постановою від 29.12.2017 № 148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні». Проте на запит інспектора жодного документу щодо ведення бухгалтерського обліку або даних бухгалтерського обліку доходів та витрат, ведення якого передбачено п. 44.2 ст.44, п. 296.1 ст.296 ПК України, не надано. Проте повинні були надаватися оригінали відповідних документів або належним чином їх завірені копії, на підставі яких повинен вестися бухгалтерський облік - у вигляді складання регістрів, відомостей та журналів-ордерів.

Відповідно до ч. 5 ст. 166-6 КУпАП неподання, несвоєчасне подання або подання не в повному обсязі на вимогу податкових органів або Пенсійного фонду України для проведення позапланових перевірок первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, податкової звітності та інших документів, що пов`язані з обчисленням і сплатою податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, інших сум, що пов`язані із такими зобов`язаннями, дотриманням вимог іншого законодавства, контроль за яким покладено на зазначені органи та фонди, несвоєчасне, неповне або з порушенням встановленого порядку проведення на вимогу податкового органу інвентаризації основних фондів, товарно-матеріальних цінностей та коштів під час припинення юридичної особи - тягне за собою накладання стягнення на ліквідатора від ста до ста п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Згідно з п. 44.6 ст. 44 Податкового кодексу України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки. (п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України).

Аналіз наведених норм свідчить про наявність у платника податків обов`язку з надання відповідних документів для проведення перевірок за запитами контролюючих органів, та, відповідне право контролюючих органів притягнути платника податків до відповідальності за невиконання такого обов`язку.

У оспорюваній постанові дії позивача кваліфіковані як «ненадання контролюючому органу в повному обсязі документів (регістрів бухгалтерського обліку)» для проведення позапланової перевірки», тоді як частина 5 статті 166-6 КУпАП передбачає відповідальність за «неподання, несвоєчасне подання або подання не в повному обсязі на вимогу податкових органів» документів.

Як свідчать матеріали справи на запити контролюючого органу позивачем надавалися відповідні документи, які маються у наявності та повідомлено, що товариство перебувало на спрощеній системі оподаткування, в штатному розписі була відсутня посада бухгалтера. Також надані пояснення щодо відсутності ліцензії. З наведеного слідує, що позивачем виконана вимога контролюючого органу з надання документів і надані письмові пояснення, надані копії документів, які малися у розпорядженні товариства.

Суд наголошує, що частина 5 ст. 166-6 КУпАП передбачає відповідальність за факт неподання, несвоєчасного подання або подання не в повному обсязі документів, а не за «ненадання в повному обсязі документів», як кваліфікував дії позивача відповідач.

Статтею 251 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи на підставі доказів, тобто будь-яких фактичних даних, які встановлюються, зокрема, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Наявність у податкового органу такого права не позбавляє його обов`язку з`ясування усіх обставин справи та доведення наявності у діях позивача вини.

Згідно висновком Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, який висвітлений в постанові від 09.10.2019 по справі №337/3816/16-а, склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення і є підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності. До структури складу адміністративного правопорушення відносяться: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона. Адміністративне правопорушення може мати місце лише за наявності всіх перелічених складових, що у сукупності становлять склад адміністративного правопорушення.

За змістом ст. 10, 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Враховуючи приписи 7, 9, 245, 251, 280 КУпАП, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами. Водночас важливим є дотримання посадовою особою порядку притягнення до адміністративної відповідальності, установленого КУпАП.

Під час розгляду справи, зокрема щодо правомірності рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, повинно бути перевірено чи були вчинені відповідні дії, що стали підставою для прийняття такого рішення, та чи є підстави для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Дотримання посадовою особою порядку притягнення до адміністративної відповідальності є важливою складовою дотримання прав особи, яка притягається до відповідальності, а тому також має бути враховано.

Натомість, ГУ ДПС у Дніпропетровській області не надавалася належна оцінка повідомленим позивачем обставинам, не встановлювався склад адміністративного правопорушення, не надана оцінка поясненням позивача, а висновки зроблені лише по факту ненадання позивачем де-яких документів для перевірки, що суперечить імперативним приписам КУпАП.

За таких обставин, суд дійшов висновку про недоведеність податковим органом наявності у діях позивача складу адміністративного правопорушення, визначеного ст. 166-6 КУпАП.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Статтею 247 КУпАП передбачено, що провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, а тому провадження по даній справі підлягає закриттю.

Таким чином, з урахуванням встановленого КАС України обов`язку доведення, встановлених обставин по справі суд вважає, що постанова у справі про адміністративне правопорушення є незаконною та підлягає скасуванню, а провадження по справі закриттю.

За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі.

Відповідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» від 17.06.2011 року - суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте, таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумцій щодо фактів.

Таким чином, суд доходить висновку про задоволення позову.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 293 КУпАП за результатами оскарження постанови про притягнення особи до адміністративної відповідальності може бути прийнято рішення про скасування постанови і закриття справи.

Згідно ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною 1 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, які не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем під час звернення до суду сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн., що підтверджується відповідною квитанцією (а.с. 1 т. 1).

Судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви про оскарження постанови про адміністративне правопорушення у 2024 році становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 605,60 гривень.

Тому з урахуванням зазначених процесуальних норм сплачений позивачем судовий збір в розмірі 305,60 грн. підлягає стягненню з суб`єкта владних повноважень за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Решта суму судового збору може бути повернута позивачеві за його окремою заявою.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 14-2, 122, 219, 251, 265-4, 279-1, 280, 288, 293 КУпАП, ст.ст. 4, 12, 72-79, 139, 243, 255, 257, 268, 286 КАС України, суддя,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Постанову № 1125 від 25.07.2024 в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області Наталією Федаш, винесену по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 166-6 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 2550,00 грн. - скасувати.

Провадження про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 166-6 КУпАП закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 605,60 грн.

Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене) (ч.5 ст.250 КАС України).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом десяти днів шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя О.С. Наумова