Справа № 363/5217/24
Суддя: Рукас О. В.
Дата ухвалення: 2024-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"14" жовтня 2024 р. Справа № 363/5217/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 жовтня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) про скасування постанови про адміністративне стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла вищезазначена позовна заява.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Адміністративний позов поданий у зв`язку з виникненнями публічно-правового спору щодо правомірності рішення суб`єкта владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності. Порядок розгляду і вирішення публічно-правових спорів, що виникають з таких підстав, визначається у ст. 286 КАС України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з зазначенням недоліків позовної заяви.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви та додатків до неї, суд доходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення іншого органу (посадової особи) може бути оскаржена до суду у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» - судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та інших документів процесуального характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

При цьому відповідно до положень ст. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову по справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Враховуючи вищевикладене, суд звертає увагу, що особа, яка оскаржує постанову по справі про адміністративне правопорушення, звільняється лише від сплати державного мита.

Одночасно з цим державне мито це платіж, що є відмінним від судового збору, який у відповідності до вимог КАС України сплачується у будь-якому випадку за подання до суду позовної заяви, якщо тільки особа у відповідності до чинного законодавства не звільнена від сплати судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17 дійшла до висновку, що особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору. У випадку незгоди із судовим рішенням про накладення адміністративного стягнення, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, учасники справи вправі оскаржити його в апеляційному порядку і Закон № 3674-VI винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить.

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, Велика Палата Верховного Суду дійшла до висновку, що за подання адміністративного позову на постанову по справі про адміністративне правопорушення особа, яка подає такий позов, має сплатити судовий збір. Розмір судового збору за подання адміністративного позову на постанову по справі про адміністративне правопорушення на день звернення до суду становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент звернення ОСОБА_1 до суду дорівнює 605 грн. 60 коп.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У той же час до позовної заяви не додано документів, які підтверджують сплату ОСОБА_1 судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 605 грн. 60 коп. Так само матеріали позовної заяви не містять будь-яких документів, з яких би вбачалося, що ОСОБА_1 належить до встановлених законодавством категорій учасників справи, які звільняються від сплати судового збору.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки, а саме: сплатити встановлений законом судовий збір (605 грн. 60 коп.) та надати підтвердження його сплати. У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121, 122, 123, 169, 286, 289 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне стягнення залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас