Справа № 160/14277/24
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Букіної Л.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» (далі також підприємство) до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу №5 від 20.03.2024 року Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» п.6 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції`та п.3 ч.4 ст.15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції»
Позовні вимоги обґрунтовані протиправністю оскарженої постанови, якою на позивача накладено штраф у розмірі 170 000 грн за порушення вимог п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та п. 3 ч. 4ст. 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції». На думку підприємства, при прийнятті постанови відповідач порушив принцип прозорості здійснення ринкового нагляду і контролю продукція, позаяк, під час проведення перевірки не задовольнив вимогу позивача із приводу надання інформації щодо предмета перевірки. Також наголошує, що відповідачем порушено принципи пропорційності й співвідношення характеру діяння між його суспільною небезпекою та застосовано найсуворішу санкцію за процедурне порушення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 р. відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників процесу. Тією ж ухвалою суду запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.
Відповідач скористався наданим правом та надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому указав про відсутність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на їх необгрунтованість. Зазначає, що внаслідок не надання витребуваних документів на вимогу посадових осіб відповідача, позивач фактично створив перешкоди у проведенні перевірки характеристик продукції, за що його й притягнуто до адміністративної відповідальності за оскарженою постановою.
Дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного законодавства, суд виходить із такого.
Судом встановлено, що підприємство є юридичною особою приватного права, основним видом економічної діяльності якого є оптова торгівля іншими товарами господарського призначення.
Матеріали справи свідчать про те, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в Чернігівській області в ході проведення перевірки суб`єкта господарювання (акт № 004/24 від 06.01.2024) виявлені факти введення в обіг на споживчий ринок продукції, яка не відповідає встановленим вимогам «Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 №734, а саме: світлодіодна лампа ТМ «LUXEL», модель A60, LED-060-NЕ, 10W, Е27, 4000К, імпортером якого є ТОВ ««ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» (м. Дніпро, пров. Коновальця Євгена, б. 13, оф. 35).
Вказані обставини зафіксовані в вимозі від 08.02.2024 року, яка в порядку п. 3 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» скерована на адресу підприємства.
У вказаній вимозі зазаначено, що відповідачем прийнято рішення про проведення позапланової перевірки підприємства, внаслідок чого керівнику підприємства та/або уповноваженій особі у термін з 04.03.2024 по 07.03.2024 о 11:00 годині необхідно з`явитися до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А для прийняття участі у позаплановій перевірці характеристик продукції та надати про цьому:
- декларацію про відповідність продукції (світлодіодна лампа «LUXEL», модель A60, Е27, 10W, 4000К, LED-060-NЕ);
- супровідну документацію, що додається до відповідної продукції;
- документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо);
- реєстраційні документи ТОВ «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ»;
- документи, що засвідчують особу, а в разі залучення представника, документ, що посвідчує уповноважену особу та її повноваження (паспорт громадянина України, наказ про призначення на посаду, довіреність, тощо).
Позивача попереджено, що у разі невиконання законних вимог органу ринкового нагляду щодо проведення перевірки та ненадання передбаченої законодавством України інформації, надання недостовірної інформації чи створення інших перешкод для виконання обов`язків, покладених на Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області будуть застосовані санкції, передбачені п.6 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд».
Не є спірним, що вказана вимоги отримана позивачем та у відповідь на неї надіслав на адресу відповідача лист від 06.03.2024 року, в якій зазначив про те, що не заперечує право на проведення позапланових перевірок посадових осіб відповідача та при цьому наголосив, що у отриманій вимозі не вказано, у якого суб`єкта господарювання проводилась попередня перевірка, у чому полягали виявлені порушення та які вимоги технічної документації були порушені.
Судом також встановлено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області прийнято наказ від 21.02.2024 №118-ПО «Про проведення позапланової перевірки» характеристик продукції, а саме: світлодіодної лампи «LUXEL», модель A60, LED-060-NЕ, 10W, Е27, 4000К у підприємства у строк з 04.03.2024 по 07.03.2024 року.
За результатами перевірки Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області складено акт перевірки характеристик продукції від 07.03.2024 р. №000642, в якому зазначено, що під час проведення позапланової перевірки характеристики продукції у ФОП ОСОБА_1 , м. Чернігів, встановлено розповсюдження світлодіодної лампи «LUXEL», A60, Е27, 10W, 4000К, LED-060-NЕ, в маркуванні якої відсутня інформація про кількість циклів вмикання до передчасного виходу лампи з ладу, розміри лампи у міліметрах (довжина та діаметр), інформація про еквівалентність лампам розжарювання не відповідає величині, зазначеній у таблиці 6 світлового потоку лампи, яка знаходиться в упаковці, інформація на веб-сайті www.luxel.ua з вільним доступом про дану модель світлодіодної лапи лампи відсутня, чим порушено вимоги пп. 3, 8, абз. 3 п. 1 ч. 3 та п.2 ч. 3 Додатку 2 Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.02.2019 № 734. Згідно з маркуванням на упаковці лампи імпортером вищевказаної продукції є ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології» (м. Дніпро, пов. Коновальця Євгена, 13, оф. 35). На підставі даних, внесених до Національної інформаційної системи державного ринкового нагляду прийнято рішення про проведення позапланової перевірки Позивача. В порядку п. 3 ч.1 т. 15 ЗУ «По державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» Головним управлінням на адресу підприємства 08.02.2024 №5.1/1954 направлена вимога про необхідність з`явитися до Головного управління для проведення позапланової перевірки характеристики продукції з 04.03.2024 по 07.03.2024 та надати документи, передбачені п.п.1-6 ч. 7 ст. 23 ЗУ «По державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». В зазначений час представник Позивача до Головного управління не з`явився, документи про походження продукції та її подальший обіг не надав, реєстраційні документи Позивача також не надані, декларація про відповідність не надана, супровідні документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг не надані, таким чином Позивачем створені перешкоди в проведені перевірки характеристики продукції та невиконанні встановлених Законом вимог посадових осіб, які здійснюють державний нагляд.
За виявленим фактом порушення законодавства відповідачем складено протокол від 07.03.2024 р. № 000642 про виявлені порушення вимог п. 6, ч. 4, ст. 44 Закону №2735- VI
На підставі зазначеного вище акту та протоколу, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області прийнято постанову про накладення штрафу №5 від 20.03.2024 року, якою на ТОВ «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» накладено штраф у розмірі 10 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у розмірі 170 000,00 грн., за порушення вимог п. 6 ч. 4ст. 44 Закону № 2735-VIта п. 3 ч. 4ст.15 Закону №2736-VI.
Вважаючи вказану постанову протиправною позивач звернувся до суду із цим позовом.
При вирішені спору суд виходить із того, що питання проведення планових перевірок під час здійснення заходів державного ринкового нагляду врегульоване Законами України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та «Про загальну безпечність нехарчової продукції».
Згідно із ст. 3 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.
Відповідно до абз. 8 ч.1ст. 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Встановлені вимоги - це вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами (абзац 2 частини першої статті 1 Закон).
Відповідно до положень вищезазначеної статті Закону орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до Закону (далі - орган ринкового нагляду).
У разі, якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» повноваження також через свої територіальні органи, термін "орган ринкового нагляду" позначає також його територіальні органи.
Сфера відповідальності органу ринкового нагляду - перелік видів продукції, затверджений відповідно до цього Закону Кабінетом Міністрів України, щодо яких відповідний орган ринкового нагляду здійснює ринковий нагляд.
З метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог (п.п. 4, 6, 11 ч. 1ст. 11 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»).
Питання проведення планових перевірок під час здійснення заходів державного ринкового нагляду врегульовано Законами України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та «;Про загальну безпечність нехарчової продукції».
Частинами 1 та 2ст. 20 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» передбачено, що ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності. Секторальний план ринкового нагляду охоплює види продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.
Секторальні плани ринкового нагляду затверджуються відповідними органами ринкового нагляду не пізніше 1 грудня року, що передує плановому (частина 8 статті 20).
Частиною 1ст. 22 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» визначено, що заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
Згідно із ч. 2 ст. 23 Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», при проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.
Відповідно до частини третьої та шостої ст. 23 Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.
Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.
Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи.
Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про попадання на ринок продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та направлення видаються і оформлюються невідкладно.
Перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях введення продукції в експлуатацію (якщо відповідність продукції певним встановленим вимогам може бути визначена лише під час введення її в експлуатацію); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції; 5) за місцезнаходженням органу ринкового нагляду.
З аналізу викладеного слідує, що позапланова перевірка органами державного ринкового нагляду проводиться не стосовно суб`єкту господарювання, а стосовно продукції, характеристики якої перевіряються.
При цьому, законодавством передбачено, що для проведення перевірки характеристик продукції достатньо пред`явити лише службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. Пред`явлення інших документів, листів, погоджень, попереджень на проведення перевірки, а також повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про проведення такої перевірки законодавством не передбачено.
Під час розгляду справи судом встановлено, що відповідачем призначено позаплановий захід перевірки розповсюджувача (імпортера) продукції (світлодіодної лампи «LUXEL», модель A60, LED-060-NЕ, 10W, Е27, 4000К), тобто підприємства, яке ввело продукцію в обіг, у зв`язку з чим запрошено представника позивача за адресою органу: м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А, для прийняття участі у позаплановій перевірці характеристик продукції із наданням відповідних документів.
Проте, позивач, повідомлений про це необхідним чином, для прийняття участі у позаплановій перевірці характеристик продукції у визначений термін не з`явився, явку представника для проведення такого заходу не забезпечив. При цьому, документи, які визначенні у вимозі не надав, зокрема, декларацію про відповідність ламп вимогам технічного регламенту до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення відповідно до Постанови №734, що свідчить про створення перешкоди в проведенні перевірки характеристик продукції та невиконані встановлені Законом вимоги посадових осіб, які здійснюють державний ринковий нагляд.
Не надано цих документів й під час розгляду справи у суді. При цьому, позивач не заперечив, що є імпортером продукції із приводу перевірки характеристик якої у підприємства витребовувалися необхідні документи та проводилася перевірка
Суд зазначає, що вимога позивачеві направлена в порядку п. 3 ч. 1 ст. 15 Закону №2735-VI, до початку проведення перевірки та містила чіткий перелік документів, необхідних для здійснення контролю.
Зауважень від позивача щодо визначених строків для надання відповідних документів не надходило.
Суд зазначає, що єдиною обставиною, що уможливлює поведінку, яка зводиться до ненадання на вимогу затребуваних документів та невчинення визначених дій, може бути лише існування у вимозі таких недоліків, які об`єктивно та поза розумним сумнівом позбавляють можливості її виконати (наприклад, відсутність підстав для формування вимоги, недостатня конкретність вимоги, несвоєчасність направлення та отримання вимоги).
Разом з тим, питання, які порушив позивач листі від 06.03.2024 року, не впливають на можливість повного та об`єктивного сприйняття змісту отриманої вимоги. При цьому, суд зауважує, що не кожне зауваження чи запитання, яке підіймається у зв`язку з отриманням вимоги, має характер об`єктивної перешкоди, таку об`єктивну значущість має обов`язок довести позивач як фактичну обставину справи, згідно ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України.
Так, позивач зазначив, що йому необхідно повідомити якого суб`єкта стосувалась попередня перевірка.
Водночас, позивач жодним чином не обґрунтував яким чином обізнаність про цю обставину, (яка при цьому стосується стороннього суб`єкта господарювання) позбавляє позивача можливості надати документи щодо конкретної продукції, імпортером якої був позивач (світлодіодна лампа «LUXEL», модель A60, LED-060-NЕ, 10W, Е27, 4000К). Тобто, позивач імпортував конкретну товарну продукцію з визначеними характеристиками. Перевірці підлягає ця продукція як така (усі товари, які відповідають вказаній характеристиці, імпортером яких при цьому був саме позивач), що є визначальним в цьому аспекті. Так, якби перевірці підлягала конкретна партія товару (а не вся продукція), дійсно об`єктивно доцільним було б встановити на якого покупця позивач реалізував цей товар, адже потенційно одна й та ж товарна позиція може імпортуватися від різних постачальників та реалізовуватися різним покупцям на внутрішньому ринку.
Навіть якщо позивач імпортував цю товарну позицію в декількох експортерів за межами України та реалізовував її декільком покупцям на території України, він в будь-якому випадку має обов`язок надати відомості про всі відповідні партії товарів, оскільки перевіряється уся відповідна продукція (усі лампи конкретного виду, які імпортовано позивачем). Це логічно узгоджується з метою правового регулювання спірних правовідносин, оскільки таке регулювання спрямовано на безпечність товарів на ринку, а тому не має визначального значення яка конкретно партія звідки імпортована та на кого реалізована, якщо йдеться про товар, який є небезпечним - вся така продукція має бути перевірена. Відповідно, перевіряючи безпечність ламп з конкретними характеристиками (технічні характеристики та ознака імпорту позивачем), відповідач достатньою мірою конкретизував продукцію, яку має намір перевірити. В свою чергу зауваження позивача на вимогу має формальний характер та спрямоване на створення видимості існування підстав для невиконання законних вимог відповідача.
Також, позивач зазначив, що йому не повідомлено, в чому полягають виявлені порушення та які вимоги технічної документації були порушені.
Однак, вимога зазначати такі відомості законодавчо не передбачена. Позивач не є суб`єктом вторинного контролю за висновками контролюючого органу, при цьому отримавши твердження контролюючого органу про те, що позивач імпортував небезпечну продукцію, єдиним розумним та добросовісним варіантом поведінки позивача є сприяння контролюючому органу в з`ясуванні (та навіть можливому спростуванні) відповідних обставин. Натомість, ненадання без поважних та обґрунтованих підстав документів щодо продукції, стосовно якої наявні відомості про її небезпечність, не є належним варіантом поведінки та явно не сприяє у виконанні мети правового регулювання спірних правовідносин.
Крім того, позивач зазначив, що йому не повідомлено на підставі чого проводиться перевірка та кому доручено її проводити.
Разом з тим, законодавством не передбачено можливість формування таких вимог виключно в межах процедури перевірки, такі вимоги можуть передувати рішенню про призначення перевірки, що буде прийнято саме на підставі обставин, встановлених шляхом направлення вимоги та отримання відповіді на неї разом з відповідними матеріалами та поясненнями по суті. Крім того, в цьому випадку процедура перевірка не була призначена станом на дату формування вимоги, у зв`язку з чим не існувало і підстав для долучення до вимоги відповідних наказу та направлень. Також, в даному випадку йшла мова саме про прибуття керівника позивача чи представника до відповідача, а не навпаки.
Суд погоджується із твердженням позивача, що перевірка не може проводитись без наказу та направлення, однак зазначає, що вимога була направлена як передумова перевірки та без (і до) її призначення. Натомість, позивач навів низку зауважень, які мають формальний характер та не свідчать про існування правомірних чи об`єктивних перешкод для невиконання вимоги, конкретних нормативних положень на підтвердження правомірності обраного варіанту поведінки позивачем не наведено.
За таких обставин, суд доходить висновку, що направлена позивачу вимога, оформлена та викладена згідно вимог законодавства, отже, правомірних підстав чи об`єктивних перешкод для її невиконання не існувало, у зв`язку з чим вона підлягала виконанню.
Посилання позивача на принцип гласності та участь особи у процесі прийняття рішення не узгоджуються з обставинами справи. Поведінка позивача в цій справі свідчить, що він допустив невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. Така поведінка є підставою для відповідальності, згідно п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI.
Пунктом 6 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» встановлено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Щодо пропорційності заходів ринкового нагляду слід зазначити, що п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI не містить діапазону штрафної санкції, вона передбачена виключно у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Як наслідок, відповідач не має жодних правових підстав виходячи з будь-яких засад, в т.ч. пропорційності, змінювати розмір штрафної санкції, яка є абсолютно визначеною і не передбачає дискреції для суб`єкта застосування санкції.
При цьому, суд критично оцінює звернення позивача до засад пропорційності, адже спірні правовідносини стосується безпечності продукції, погана якість якої може завдати шкоду життю та здоров`ю її споживачів.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова про накладення штрафу прийнята відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, передбачений законодавством України, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для її скасування.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
В розглянутому випадку позивачем не доведено належними доказами обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у зв`язку з чим відсутні підстави для їх задоволення.
Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» - відмовити повністю.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.

Рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.Є. Букіна