Справа № 520/17959/24
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2024-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

11 жовтня 2024 року Справа № 520/17959/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сагайдак В.В., розглянувши матеріали позовної заяви Фізичної особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0/20752/2420 від 18 квітня 2024 року;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області на користь позивача судові витрати по справі.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі.

Відповідач надав до суду відзив, з позовними вимогами не погоджується, просить відмовити в задоволені позовних вимог.

Таким чином суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в матеріалах справи доказами.

Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено камеральну перевірку показників податкової декларації платника єдиного податку, поданої за 2023 рік.

За результатами перевірки складений акт про результати камеральної перевірки показників податкової декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 №8527/20-40-24-20-06/ від 06.03.2024 року.

Відповідно до висновків акту перевірки встановлені порушення вимог підпункту 1 пункту 293.4, підпункту 3 пункту 293.8 статті 293 , пункту 295.7 статті 295, підпункту 296.5.3 пункту 296.5 статті 296 розділу XIV Податкового кодексу України, а саме: не декларування податкового зобов`язання по єдиному податку за ставкою 15 відсотків з суми перевищення обсягу доходу, визначеного підпунктом 9-1.4.3 пункту 9 підрозділу 8 розділу XX «Перехідні положення» для платників, які протягом 2023 звітного року застосовували особливості оподаткування, встановлені пунктом 9 цього підрозділу Кодексу, в результаті чого занижено податкове зобов`язання по єдиному податку на суму 231 812,50 грн.

На підставі акту перевірки Головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято податкове повідомлення-рішення №0/20752/2420 від 18 квітня 2024 року, згідно якого на підставі підпункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54, пункту 58.1 статті 58, пункту 123 1 статті 123 Податкового кодексу України збільшено суму грошового зобов`язання за платежем - Єдиний податок з фізичних осіб у сумі 231 812,50 грн. за застосовано штрафну санкцію у сумі 23181,25 грн.

Із податковим повідомленням-рішенням позивач не погоджується та вважає останнє протиправним.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також можуть бути:

1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків);

2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних;

3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах;

4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні";

5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті З93 цього Кодексу;

6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки;

7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39° цього Кодексу;

8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44*.2 статті 44'1 цього Кодексу;

9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 442 цього Кодексу;

10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 441.3 статті 441, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу;

11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.

Згідно із пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Отже, камеральна перевірка є окремим самостійним видом перевірок і не належить ні до планових, ні до позапланових.

Відповідно до пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Зазначена норма зобов`язує платника податку надіслати до контролюючого органу уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою уточнюючого розрахунку, чинного на час подання, або виправити помилку шляхом відображення уточнюючих показників у складі поточної декларації за будь-який наступний податковий період.

Пунктом 50.2 статті 50 Податкового кодексу України визначено, що платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.

Отже, пунктом 50.2 статті 50 Податкового кодексу України встановлено обмеження щодо подачі уточнення показників поданої звітності лише у разі проведення документальної планової або позапланової перевірки.

Тому, у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації.

Таким чином, після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки платник має право подавати уточнюючі розрахунки, а контролюючий орган, приймаючи відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками такої камеральної перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.

Так, як слідує з акту перевірки, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 відповідно до Реєстру платників єдиного податку є платником єдиного податку третьої групи з 01.01.2012 року. Застосовував особливості оподаткування відповідно до підпункту 9.4 пункту 9 підрозділу 8 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу (ставка 2 відсотки) з 11.05.2022 року по 31.07.2023 рік. З

Законом України від 30.06.2023 року №3219 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану» внесені доповнення до підрозділу 8 «Особливості справляння єдиного податку та фіксованого податку» розділ XX «Перехідні положення» Кодексу. Відповідно до підпункту 91.4.3 пункту 91 у 2023 звітному році обсяг доходу для відповідної групи платників єдиного податку, встановлений пунктом 291.4 статті 291 цього Кодексу, визначається пропорційно до кількості календарних місяців поточного календарного року, протягом яких платник єдиного податку не застосовував особливості оподаткування, встановлені пунктом 9 цього підрозділу.

04.02.2024 року було подано податкову декларацію платника єдиного податку за 2023 рік, в якій зазначено (код рядка 06) обсяг доходу за звітний (податковий) період, що оподатковується за ставкою 5% - 5 576 000,00 грн.

При цьому, помилково до декларації (код рядка 06) було включено доходи, які отримані у період січень-липень 2023 року (3 149 800,00 грн.), тобто у період коли застосовувалися особливості оподаткування відповідно до підпункту 9.4 пункту 9 підрозділу 8 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу (ставка 2 відсотки).

У зв`язку із виявленням помилки 14.03.2024 року було подано уточнюючу податкову декларацію платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця.

Відповідно до уточнюючої податкової декларації (код рядка 06) обсяг доходу за звітний (податковий) період, що оподатковується за ставкою 5% - 2 426 200,00 грн., відповідно сума не перевищувала обсягу доходу, встановленого пунктом 291.4 статті 291 Податкового кодексу України. Жодних невірних даних в уточнюючій податковій декларації податковим органом виявлено не було.

Крім того згідно податкових декларацій платника єдиного податку за січень-липень 2023 року середньомісячний обсяг доходу становив 449 971,43 грн. (3149800 грн./7), що відповідає середньомісячному доходу і за серпень-грудень 2023 року 485 240,00 грн. (2426200 грн./5).

Позивачем вказано, що уточнюючу податкову декларацію було подано 14.03.2024 року, тобто ще до винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення (18.04.2024 року), а також ще до отримання акту про результати камеральної перевірки.

Проте, Головним управлінням ДПС у Харківської області не вчинялося жодних дій з метою дійсного з`ясування питання щодо податкового зобов`язання по єдиному податку.

Головне управління ДПС у Харківської області приймаючи оскаржуване податкове повідомлення-рішення за наслідками камеральної перевірки, повинно було встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючої податкової декларації.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постановах від 21 серпня 2019 року у справі № 805/4187/16-а, від 24 лютого 2020 року у справі N9 440/4443/18 та від 22 квітня 2021 року у справі № 360/3701/19, від 10 січня 2024 року у справі Ия805/3164/17-а, від 24.01.2024 року у справі N9819/610/18, від 09 лютого 2024 року у справі N9 640/35633/21, 28 лютого 2024 у справі N9420/5099/23 платник податків може скористатись правом подання уточнюючого розрахунку у період після проведення перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки, а контролюючий орган, приймаючи у такому випадку відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.

Наведене вище свідчить про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Керуючись ст.ст.2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 КАС України-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Фізичної особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,- задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0/20752/2420 від 18 квітня 2024 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) на користь Фізичної особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 2549,94 грн. (дві тисячі п`ятсот сорок дев`ять гривень дев`яносто чотири копійки).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Сагайдак В.В.