Справа № 362/6958/24
Суддя: Дорошенко В. М.
Дата ухвалення: 2024-10-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 362/6958/24
Провадження № 2-а/362/52/24
У х в а л а
про залишення позовної заяви без руху
"14" жовтня 2024 р. м. Васильків
Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Дорошенко В.М., перевіривши на предмет відповідності вимогам закону матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення
08.10.2024 ОСОБА_1 (надалі також позивач) через представника звернувся до суду з вказаною позовною заявою з вимогою скасувати постанову в справі про адміністративне правопорушення серія БАД № 538888 від 20.09.2024, винесену інспектором взводу другої роти № 3 Управління патрульної поліції в Полтавській області Департаменту патрульної поліції старшим лейтенантом поліції Сагайдачним О.О. про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу 340 грн.
Розглянувши дану позовну заяву, судом суд встановив таке.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.
Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам статей 160, 161 КАС України з огляду на таке.
Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду.
Отже, належним та компетентним судом у розумінні процесуального закону є суд, який розглядає та вирішує справу за позовною заявою, поданою із дотриманням правил інстанційної, предметної та територіальної підсудності.
Згідно з частиною першою статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).
Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, можуть бути лише особи, які володіють процесуальною правоздатністю.
Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.
Відповідно до частини другої статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.
Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальні права та обов`язки, яка породжує відповідні юридичні наслідки. Вона визнається за фізичними особами, які досягли повноліття.
Положеннями статті 34 Цивільного кодексу України, серед іншого, передбачено, що особа вважається повнолітньою, якщо вона досягнула вісімнадцяти років.
Відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в даному випадку належним доказом наявності у позивача адміністративної процесуальної правосуб`єктності є саме паспорт громадянина України.
У зв`язку з цим, позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати копії усіх заповнених сторінок паспорту громадянина України, а також копію його документу про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків.
Відповідно до статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача. У разі невизначеності цим Кодексом територіальної підсудності адміністративної справи така справа розглядається адміністративним судом за вибором позивача.
У позовній заяві зазначено місце проживання позивача - м. Васильків Обухівського району Київська області, а місцезнаходження відповідача м. Київ.
Отже, за змістом позовної заяви позивач відповідно до встановленої статтею 25 КАС України альтернативної підсудності обрав для розгляду його позовної заяви суд за місцезнаходженням позивача.
Водночас, не надав жодних доказів зареєстрованого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Щодо сплати позивачем судового збору.
Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Проте позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору.
Згідно з висновком викладеним у Постанові Верховного суду від 18.03.2020 (справа № 543/775/17) у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028,00 гривень.
Беручи до уваги наведене нормативне регулювання й висновки Великої Палати Верховного Суду, враховуючи, що позивач заявив про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору за звернення з цим позовом складає 605,60 гривень.
Окрім того порушення пункту 11 частини п`ятої статті 160 КАС України позивач не зазначив у позовній заяві власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом і з тих самих підстав.
Відповідно до абзацу першого частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Отже, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві строк у десять днів із дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:
- належним чином оформленої позовної заяви з підтвердженням позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом і з тих самих підстав;
- заяви про усунення недоліків, до якої необхідно додати квитанцію про сплату судового збору або докази звільнення від сплати судового збору та копії усіх заповнених сторінок паспорту громадянина України, із документальним підтвердженням зареєстрованого місця проживання, копію його документу про присвоєння реєстраційного номеру облікової картки платника податків.
Керуючись статтями 160-161, 169 КАС України, суд
Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення.
Надати позивачу строку у десять днів із дня отримання копії цієї ухвали для подачі до суду заяви про усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута.
Копію ухвали направити на адресу позивача.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається, заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.М. Дорошенко