Справа № 560/11585/24
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2024-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

11 жовтня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Салюка П.І. розглянувши адміністративну справу за позовом Керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України , Керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігії Хмельницької обласної державної адміністрації до Чорноострівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити ді,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, в особі Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігії Хмельницької обласної державної адміністрації звернувся до суду з позовом до Чорноострівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що Хмельницькою окружною прокуратурою в ході опрацювання інформації Міністерства культури та інформаційної політики України, Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької ОВА та Чорноострівської селищної ради встановлено факт порушення законодавства в сфері охорони культурної спадщини на території смт Чорний Острів Хмельницького району Хмельницької області. Вказує, що у порушення вимог законодавства, Чорноострівською селищною радою історико-архітектурннй опорний план смт. Чорний Острів неподаний на розгляд та затвердження до Міністерства культури та інформаційної політики України, як органу який реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Ухвалою суду від 13 серпня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Відповідач правом на подання відзиву на адміністративний позов у наданий йому строк згідно ухвали не скористався, жодних документів до суду не подав.

Будь-яких заперечень чи клопотань у визначений законодавством термін від відповідача не надходило.

Від Міністерства культури та інформаційної політики України до суду надійшли додаткові пояснення у справі, в яких заявник вказує, що держава в особі її органів влади та громад зобов`язана забезпечувати на своїй території охорону об`єктів культурної та історичної спадщини, вживати заходи для здійснення обліку таких об`єктів, запобіганню руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечувати їх захист, збереження та утримання, що, головним чином, спрямовано на захист суспільного (публічного) інтересу. Для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, у межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико- архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини та зони їх охорони. Вказує, що відсутність затвердженого історико-архітектурного опорного плану сприяє як порушенням законодавства про охорону культурної спадщини, що можуть призвести до невідворотних змін у вигляді та традиційному характері міського середовища, так і неможливості контролю Міністерством стану збереження характерного міського середовища, цінної історичної забудови та притягнення винних у порушенні законодавства про охорону культурної спадщини осіб до відповідальності. Просить позовні вимоги керівника Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України, Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігій Хмельницької обласної військової адміністрації, до Чорноострівської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії задовольнити в повному обсязі.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі обставини справи, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив.

Хмельницькою окружною прокуратурою за результатами вивчення в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" наявності підстав для представництва інтересів держави в суді виявлено факт порушення законодавства в сфері охорони культурної спадщини на території смт. Чорний Острів Хмельницького району Хмельницької області.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.2001 № 878 (далі - Постанова КМУ від 26.07.2001 № 878) затверджено Список історичних населених місць України, до якого по Хмельницькій області, включено історично населене місце смт. Чорний Острів, 1366 року заснування.

Рішенням Чорноострівської селищної ради від 05.03.2019 №25 "Про затвердження генерального плану та історико-архітектурного опорного плану смт. Чорний Острів" затверджено містобудівну документацію "Генеральний план смт. Чорний Острів та історико-архітектурний план з визначенням зон охорони пам`яток з визначенням меж і режимів використання історичних ареалів смт. Чорний Острів Чорноострівської селищної ради Хмельницького району", розроблену ТОВ "НК ЗЕМЕКСПЕРТ".

Відповідно до інформації Міністерства культури та інформаційної політики України (лист від 17.06.2024 №06/15/5478-24) проект історико-архітектурного опорного плану смт. Чорний Острів або науково-проектна документація з визначення меж і режимів використання історичного ареалу цього селища на даний час не подана.

Міністерство культури та інформаційної політики України зверталося до Чорноострівської селищної ради листом від 29.09.2020 №11837/6.11.1, у якому наголошувалося на необхідності вимог пам`яткоохоронного законодавства, однак відповідь не надходила.

Хмельницькою окружною прокуратурою надсилалися листи до Чорноострівської селищної ради (від 11.04.2024 №50-2618вих-24, від 28.05.2024 №50-3729вих-24) з вимогою надати інформацію про причини неподання історико-архітектурного опорного плану смт Чорний Острів до Міністерства культури та інформаційної політики України для затвердження, проте селищна рада відмовила у наданні інформації.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача, щодо неподання науково-проектної документації з визначення меж та режимів використання історичних ареалів історично населеного смт Чорний Острів до Міністерства культури та інформаційної політики України позивач звернувся до суду із позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до приписів статті 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене положеннями статті 2, 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) та статтею 53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Згідно з абзацом 1 частини третьої статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною четвертою статті 53 КАС України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Підставою звернення прокурора до суду з позовом щодо зобов`язання відповідача подати на розгляд та затвердження до Міністерства культури та інформаційної політики України науково-проектну документацію "Історико-архітектурний опорний план з визначенням зон охорони пам`яток з визначенням меж і режимів використання історичних ареалів смт. Чорний Острів Хмельницького району Хмельницької області, яка затверджена рішенням сесії Чорноострівської селищної ради від 05.02.2019 №25 слугувала тривала бездіяльність відповідача, яка може призвести до незаконного вибуття з державної власності особливо цінних земель та їх подальшого використання всупереч цільовому призначенню.

Відповідно до ст. 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом, держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.

В силу вимог ст. 5 Закону України "Про основи містобудування" однією із основних вимог до містобудівної діяльності є охорона культурної спадщини, збереження традиційного характеру середовища населених пунктів.

У ст. 1 Закону України "Про охорону культурної спадщини" (далі - Закон №1805-ІІІ) визначено: охорона культурної спадщини це система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини; історичний ареал населеного місця - це частина населеного місця, що зберегла об`єкти культурної спадщини і пов`язані з ними розпланування та форму забудови, які походять з попередніх періодів розвитку, типові для певних культур або періодів розвитку; історичне населене місце - це населене місце, яке зберегло повністю або частково історичний ареал і занесене до Списку історичних населених місць України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону №1805-ІІІ державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Згідно із ч. 2 ст. 6 Закону №1805-ІІІ до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини, серед іншого, належить: забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини; надання висновків щодо відповідних програм та проектів містобудівних, архітектурних і ландшафтних перетворень, меліоративних, шляхових, земляних робіт на пам`ятках місцевого значення, історико- культурних заповідних територіях та в зонах їх охорони, на охоронюваних археологічних територіях, в історичних ареалах населених місць, а також програм та проектів, реалізація яких може позначитися на стані об`єктів культурної спадщини; підготовка пропозицій та проектів розпоряджень щодо проведення робіт з консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування об`єктів культурної спадщини, відповідного використання пам`яток та подання їх на розгляд відповідному органу виконавчої влади; виконання функції замовника, укладення з цією метою контрактів на виявлення, дослідження, консервацію, реставрацію, реабілітацію, музеєфікацію, ремонт, пристосування об`єктів культурної спадщини та інші заходи щодо охорони культурної спадщини.

Згідно з ч.ч. 4, 7 ст. 32 Закону №1805-ІІІ з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України. Список історичних населених місць України за поданням центрального органу виконавчої влади, що реалізує політики у сфері охорони культурної спадщини, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

На охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до Списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Згідно з ч. 4 ст. 17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності2 для населених пунктів, занесених до Списку історичних населених місць України, у межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови та розробляється історико-архітектурний опорний план, в якому зазначається інформація про об`єкти культурної спадщини.

Склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (ч. 5 ст. 17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Відповідно до ч. 7 ст. 17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до пунктів 1, 4, 5, 6, 7 Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 №318 (далі - Порядок №318) історичні ареали визначаються тільки в населених місцях, що занесені до Списку історичних населених місць України, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Відповідальними за визначення меж і режимів використання історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини.

Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць.

Історико-архітектурні опорні плани розробляються на основі комплексних досліджень усієї території історичного населеного місця та його найближчого оточення.

Збереження традиційного характеру середовища історичних ареалів, охорона і раціональне використання розташованих в їх межах нерухомих об`єктів культурної спадщини, збереження її містоформуючої ролі є пріоритетним напрямом містобудівної діяльності в межах історичних ареалів.

З метою реалізації вказаних законодавчих вимог, наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 02.06.2011 № 64 затверджено Порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту (на даний час втратив чинність).

В подальшому постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 №926 затверджено Порядок розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (далі Порядок №926), яким визначається, зокрема, склад, зміст та порядок розроблення історико- архітектурного опорного плану населеного пункту.

Так, відповідно до п.п.12 ч.2 Порядку №926 історико-архітектурний опорний план - науково-проектна документація, яка розробляється і затверджується у складі генерального плану населеного пункту, внесеного до Списку історичних населених місць України, згідно із Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", містить відомості про об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони; пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони; межі та правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони; охоронювані археологічні території.

Згідно п. 54, 55 вказаного Порядку №926 рішення про розроблення (внесення змін) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін, погодження та подання історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної місцевої ради.

Відповідно до п. 56, 60 Порядку №926 історико-архітектурний опорний план розробляється для населених пунктів, внесених до Списку Історичних населених місць України, у складі генерального плану населеного пункту.

Під час розроблення історико-архітектурного опорного плану визначаються межі історичних ареалів та наносяться на його основне графічне креслення.

У межах визначених Історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначаються режими регулювання забудови.

Історико-архітектурні опорні плани та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними місцевими радами протягом трьох місяців з дня їх подання.

Відповідно до п. 61 Порядку №926 здійснювати розроблення та внесення змін до історико-архітектурного опорного плану населеного пункту може суб`єкт господарювання, який має право здійснювати розроблення містобудівної документації відповідно до Закону України "Про архітектурну діяльність" та законодавства у сфері вивчення, охорони і використання культурної спадщини. Історико-архітектурний опорний план розробляється під керівництвом головного архітектора проекту, який має кваліфікаційний сертифікат.

Пунктом 64 Порядку №926 передбачено, що матеріали історико-архітектурного опорного плану населеного пункту розробляються і передаються замовнику на паперових носіях у чотирьох примірниках та у формі електронного документа.

Згідно п. 65 Порядку №926 візуалізація даних історико-архітектурного опорного плану здійснюється за допомогою програмно-апаратних засобів Державного земельного кадастру, містобудівного кадастру, інших геоінформаційних систем, а також шляхом їх відтворення на паперових та/або інших твердих (матеріальних) носіях у вигляді текстових, графічних та інших зручних для візуального сприйняття матеріалів.

Окрім цього, варто зауважити, що постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №92 внесено зміни до пунктів 8, 9 Порядку №318 та визначено, що проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичних ареалів населених місць розробляється з урахуванням вимог затвердженого в установленому законом порядку історико-архітектурного опорного плану.

У разі не затвердження історико-архітектурного опорного плану населеного місця, що внесене до Списку історичних населених місць України, проектна документація на нове будівництво, реконструкцію та капітальний ремонт (крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) у межах історичного ареалу розробляється з урахуванням вимог історико- містобудівного обґрунтування, порядок розроблення якого визначається наказом Мінкультури та Мін регіону. При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №92 установлено, що вимоги, зазначені в поточному абзаці застосовуються до 01.01.2019.

Таким чином, з урахуванням внесених законодавчих змін, з 01.01.2019 за умови відсутності історико-архітектурного опорного плану будь-яке нове будівництво, реконструкція та капітальний ремонт ("крім реконструкції та капітального ремонту квартир чи окремих приміщень, які здійснюються без зміни об`ємно-просторових характеристик) в історичних населених місцях, у тому числі в тих, в яких визначені історичні ареали, є неможливим.

Закон України Про місцеве самоврядування в Україні та Конституція України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради (ст. 3 Закону України "Про охорону культурної спадщини").

Відповідно до ч. 7 ст. 17 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Відповідно до п. 54, 55 Порядку №926 рішення про розроблення (внесення змін) історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту приймає відповідна сільська, селищна, міська рада. Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовниками, які організовують розроблення, внесення змін, погодження та подання історико-архітектурного опорного плану населеного пункту у складі генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної місцевої ради.

Відповідно до п.п. 6 п. "а" ч. 1 ст. 31 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад серед власних (самоврядних) повноважень передбачені, у тому числі, підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.

Окрім цього, серед делегованих повноважень згідно з п.п. 5 п. "б" ч. 1 ст. 31 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначені повноваження виконавчого органу сільської, селищної, міської ради щодо організації охорони, реставрації та використання пам`яток історії і культури, архітектури та містобудування, палацово-паркових, паркових і садибних комплексів, природних заповідників.

В силу вимог п.п. 7 п. "а" ч. 1 ст. 32 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" серед власних (самоврядних) повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради також передбачені повноваження щодо створення умов для розвитку культури, сприяння відродженню осередків традиційної народної творчості, національно-культурних традицій населення, художніх промислів і ремесел.

Підпунктом 10 пункту "б" ч. 1 ст. 31 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до делегованих повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради віднесено забезпечення охорони пам`яток історії та культури, збереження та використання культурного надбання.

Згідно ч. 1 ст. 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Таким чином, з огляду на зміст зазначених норм, рішення про розроблення історико-архітектурного опорного плану смт. Чорний Острів Хмельницького району має прийматись Чорноострівською селищною радою. Після розроблення вказана документація подається на розгляд та затвердження селищної ради, а в подальшому - до Міністерства культури та інформаційної політики України, як органу який реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

З матеріалів справи судом встановлено, що рішенням Чорноострівської селищної ради від 05.03.2019 №25 "Про затвердження генерального плану та історико-архітектурного опорного плану смт. Чорний Острів" затверджено містобудівну документацію "Генеральний план смт. Чорний Острів та історико-архітектурний план з визначенням зон охорони пам`яток з визначенням меж і режимів використання історичних ареалів смт. Чорний Острів Чорноострівської селищної ради Хмельницького району", розроблену ТОВ "НК ЗЕМЕКСПЕРТ".

Міністерство культури та інформаційної політики України листом від 17.06.2024 №06/15/5478-24 повідомило Хмельницьку окружну прокуратуру, що МКІП зверталося до голови Чорноострівської селищної ради Дзіся М.С. листом від 29.09.2020 № 11837/6.11, в якому наголошувало на необхідності виконання вимог чинного пам`яткоохоронного законодавства та обов`язковості розроблення ІАОП. На жаль, відповідь на означений лист дотепер не надходила, проект історико-архітектурного опорного плану смт. Чорний Острів або науково-проектна документація з визначення меж і режимів використання історичного ареалу селища на розгляд центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини наразі не подана. При цьому листи подібного змісту неодноразово направлялися де орган і з місцевого самоврядування історичних населених місць та до місцевих органів охорони культурної спадщини і у попередні роки.

Окрім цього, листом Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігії Хмельницької обласної державної адміністрації від 23.01.2024 №02-93/2024 повідомлено Хмельницьку окружну прокуратуру, що Чорноострівська селищна рада не зверталася до Департаменту щодо розгляду проекту історико-архітектурного опорного плану селища Чорний Острів на Консультативній раді, відповідно відсутній наказ про затвердження зон охорони пам`яток місцевого значення селища Чорний Острів, історико-архітектурнии опорний план селища Чорнии Острів Хмельницького району не затверджений наказом Міністерства культури та інформаційної політики країни.

Хмельницькою окружною прокуратурою надсилалися листи до Чорноострівської селищної ради (від 11.04.2024 №50-2618вих-24, від 28.05.2024 №50-3729вих-24) з вимогою надати інформацію про причини неподання історико-архітектурного опорного плану смт Чорний Острів до Міністерства культури та інформаційної політики України для затвердження.

Однак, у відповідь Чорноострівська селищна рада на зазначені листи Хмельницької окружної прокуратури Чорноострівська селищна рада повідомила, що наразі не має можливості надати інформацію, запитувану у листі та самостійно буде здійснювати захист інтересів держави у встановленому законодавством порядку.

Однак, всупереч вищевказаних вимог законодавства України Чорноострівською селищною радою не вжито заходів, спрямованих на подання науково-проектної документації з визначення меж та режимів використання історичних ареалів історично населеного смт Чорний Острів до Міністерства культури та інформаційної політики України.

В свою чергу, суд зазначає, що у зв`язку із бездіяльністю Чорноострівської селищної ради щодо невжиття заходів, спрямованих на подання науково-проектної документації з визначення меж та режимів використання історичних ареалів історично населеного смт Чорний Острів до Міністерства культури та інформаційної політики України, існує загроза хаотичної забудови його історичних ареалів, без дотримання їх меж та правових режимів використання, що створює несприятливі умови для їх функціонування, може потягти порушення традиційного характеру середовища таких ареалів, руйнування або заподіяння шкоди об`єктам культурної спадщини, розташованих в їх межах, та як наслідок - порушення інтересів держави щодо охорони та збереження таких об`єктів.

Відтак, суд погоджується із доводами прокурора, що всупереч вимогам законодавства, відповідачами упродовж тривалого проміжку часу не вжито належних заходів, спрямованих на затвердження історико-архітектурного опорного плану смт. Чорний Острів Хмельницького району відповідно до діючого законодавства , чим допущено протиправну бездіяльність.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підтверджені належними і допустимими доказами, а тому позовній вимоги слід задовольнити.

За нормами частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Наведене свідчить про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Судові витрати, сплачені позивачем при поданні позовної заяви, відповідно до частини другої статті 139 КАС України, з відповідача стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов - задоволити.

Визнати протиправною бездіяльність Чорноострівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області яка полягає у неподанні на розгляд та затвердження до Міністерства культури та інформаційної політики України науково-проектної документації "Історико-архітектурний опорний план з визначенням зон охорони пам`яток з визначенням меж і режимів використання історичних ареалів смт. Чорний Острів Хмельницького району Хмельницької області", яка затверджена рішенням сесії Чорноострівської селищної ради від 05.02.2019 № 25.

Зобов`язати Чорноострівську селищну раду Хмельницького району Хмельницької області подати на розгляд та затвердження до Міністерства культури та інформаційної політики України науково-проектну документацію "Історико-архітектурний опорний план з визначенням зон охорони пам`яток з визначенням меж і режимів використання історичних ареалів смт. Чорний Острів Хмельницького району Хмельницької області", яка затверджена рішенням сесії Чорноострівської селищної ради від 05.02.2019 № 25.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Керівник Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства культури та інформаційної політики України (вул. Івана Франка, буд. 19, м. Київ, 01601 , код ЄДРПОУ - 43220275) Керівник Хмельницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту інформаційної діяльності, культури, національностей та релігії Хмельницької обласної державної адміністрації (Майдан Незалежності, Будинок рад, Хмельницький, Хмельницька область, 29005 , код ЄДРПОУ - 33902378)
Відповідач:Чорноострівська селищна рада Хмельницького району Хмельницької області (вул. Незалежності, буд. 13, с-ще Чорний Острів, Хмельницький р-н, Хмельницька обл., 31310 , код ЄДРПОУ - 04403901)

Головуючий суддя П.І. Салюк