Справа № 340/9971/23
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2024-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

10 жовтня 2024 року м. Дніпросправа № 340/9971/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Юрко І.В., суддів: Білак С.В., Чабаненко С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року в адміністративній справі №340/9971/23 (головуючий суддя першої інстанції - Притула К.М.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказів,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 01.12.2023 року звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до ГУ ДПС у Кіровоградській області, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати пункт 2 наказу ГУ Державної податкової служби у Кіровоградській області від 17.10.2023 року №380 про порушення дисциплінарного провадження стосовно неї (в частині відсторонення начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків на час проведення дисциплінарного провадження);

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 20.11.2023 року № 9-дс про застосування до неї дисциплінарного стягнення;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 20.11.2023 року №576-0 про припинення державної служби та звільнення з посади та поновити її на посаді начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Кіровоградській області;

- стягнути з ГУ ДПС у Кіровоградській області на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 18.10.2023 року до дня поновлення на посаді (з розрахунку середньоденної заробітної плати в розмірі 1263,54 грн.).

В обґрунтування адміністративного позову зазначено, що 17.10.2023 року наказом Державної податкової служби у Кіровоградській області №380 стосовно позивача порушено дисциплінарне провадження та цим же наказом позивач відсторонена від виконання посадових обов`язків на час проведення дисциплінарного провадження, в зв`язку з чим не отримувала заробітної плати та інших виплат. На думку позивача, наказ №380 не містить підстав для застосування відносно неї відсторонення від виконання посадових обов`язків, а відтак є протиправним в цій частині. За наслідком проведення дисциплінарного провадження, Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС України в Кіровоградській області встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», (невиконання, неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень). Всупереч висновків Дисциплінарної комісії, відповідач спірним наказом №9-дс від 06.10.2023 року застосував дисциплінарне стягнення у виді звільнення з займаної посади за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 5, 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу». В подальшому відповідачем прийнято наказ від 20.11.2023 року № 576-0 про припинення державної служби та її звільнення. Втім позивач не погоджується з такими наказами, оскільки вважає, що матеріали дисциплінарної справи не містять достатніх доказів стверджувати про вчинення нею дисциплінарного проступку.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано пункт 2 наказу Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 17.10.2023 року № 380 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » (в частині відсторонення начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 від виконання посадових обов`язків на час проведення дисциплінарного провадження).

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 20.11.2023 року №9-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ».

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 20.11.2023 року №576-0 «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ».

Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Кіровоградській області з 21.11.2023 року.

Стягнуто з Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 18.10.2023 по 27.05.2024 на загальну суму 200902,60 грн.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середньомісячної заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць звернуто до негайного виконання.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішення суду є не обґрунтованим та таким, що прийняте з порушенням норм матеріального права. Апелянт вказує, що судом першої інстанції неправильно встановлено обставини у справі, оскільки підставою для порушення дисциплінарного провадження щодо визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарного проступку та відсторонення позивача наказом від виконання посадових обов`язків стала наявність факту виявлення порушення Закону №889 у вигляді перевищення службових повноважень посадовою особою, яке підпадає під перелік порушень, встановлених пунктами 1,7-10 та 14 частини другої статті 65 Закону №889, у разі виявлення яких державного службовця може бути відсторонено від виконання посадових обов`язків та за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Позивач подала відзив на скаргу, в якому просила скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзиву на скаргу, встановила наступне.

Позивач - ОСОБА_1 працювала в органах державної податкової служби з 03.10.1994 року. Відповідно до наказу ДПС України від 19.05.2021 року №1012-о з 21.05.2021 року працювала на посаді начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області.

Згідно із протоколом апаратної наради ГУ ДПС у Кіровоградській області від 12.10.2023 року №9-п на нараді доведено інформацію до керівників структурних підрозділів, що 11.10.2023 року о 18 год. 30 хв. начальник відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 зателефонувала керівнику ГУ ДПС у Кіровоградській області та повідомила, що надійшла інформація про надзвичайну подію, а саме: про отримання хабара начальником Олександрійського відділу контролю за підакцизними товарами управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Кіровоградській області Чумак Н.І., зазначивши, що вказана інформація не перевірена (а.с.140-142 т.1).

Відповідно до підпункту 2.1 пункту 2 вказаного протоколу апаратної наради, ухвалено начальнику відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 надати керівнику ГУ ДПС у Кіровоградській області доповідну записку стосовно надходження інформації, яка в подальшому не була підтверджена, щодо отримання хабара начальником Олександрійського відділу контролю за підакцизними товарами управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_2 ..

Згідно із протоколом апаратної наради ГУ ДПС у Кіровоградській області від 16.10.2023 року №10-п, в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області не отримала від підрозділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області інформацію, зазначену у підпункті 2.1 пункту 2 протоколу апаратної наради ГУ ДПС у Кіровоградській області від 12.10.2023 року №9-п (а.с.143-146 т.1).

Наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області №380 від 17.10.2023 року відповідно до статей 17, 64-69, 72, 73 Закону України «Про державну службу», враховуючи наявний факт перевищення службових повноважень начальником відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_3 , що призвело до інформування ДПС України про виникнення надзвичайної події, яка в подальшому не підтвердилась, в той час, як відповідно до підпункту 2.3.8 пункту 2.3 розділу 2 Порядку організації роботи, спрямованої на запобігання та виявлення корупції в органах ДПС, затвердженої наказом ДПС від 08.10.2020 року №555 (зі змінами), визначено виключне право начальника територіального органу ДПС невідкладно інформувати уповноважений підрозділ про вчинення працівником підпорядкованого органу ДПС корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, проведення слідчих (розшукових) дій у приміщеннях ДПС; не підтверджене жодними доказами звинувачення начальника Олександрійського відділу контролю за підакцизними товарами управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_4 в отриманні неправомірної вигоди (протоколи апаратних нарад ГУ ДПС у Кіровоградській області від 12.09.2023 року №9-п та від 16.10.2023 року №10-п), що призвело до порушення підпунктів 3.3, 3.4 та 5.5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС від 02.09.2019 року №52 (зі змінами), наказано порушити дисциплінарне провадження для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчинення дисциплінарних проступків стосовно начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 (а.с.138-139 т.1).

Пунктом 2 наказу від 17.10.2023 року №380 відсторонено начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області Федченко Олену від виконання посадових обов`язків на час проведення дисциплінарного провадження.

10.11.2023 року Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Кіровоградській області за наслідками проведеного дисциплінарного провадження складено подання №8 про результати розгляду дисциплінарної справи начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 (а.с.33-41 т.2).

Згідно подання Дисциплінарною комісією встановлено неналежне виконання посадових обов`язків з боку позивача, передбачених підпунктом 2.2.4.17 пункту 2.2.4 розділу 2 Положення про відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Кіровоградській області від 19.07.2022 року (зі змінами), та пункту 9 посадової інструкції, що призвело до надання недостовірної інформації керівнику ГУ ДПС у Кіровоградській області та Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС про виникнення надзвичайної події, порушення п.п.2.3.8 пункту 2.3 розділу 2 Порядку організації роботи, спрямованої на запобігання та виявлення корупції в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 08.10.2020 року №555 (зі змінами) щодо виключного права територіального органу ДПС невідкладно інформувати уповноважений підрозділ про вчинення працівником підпорядкованого органу ДПС корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, проведення слідчих (розшукових) дій у приміщеннях ДПС, а також не підтвердженого жодними доказами звинувачення начальника Олександрійського відділу контролю за підакцизними товарами управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_4 в отриманні неправомірної вигоди в порушення п.п. 3.3, 3.4 та 5.5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 року №52 (зі змінами).

Висновком вказаного подання у діях начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 встановлений факт вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» та вирішено рекомендувати в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_5 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

20.11.2023 року в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області Мороз Юлією в порядку, визначеному частиною 11 статті 69 Закону України «Про державну службу», складено відмову на подання Дисциплінарної комісії ГУ ДПС у Кіровоградській області №8 від 10.11.2023 року щодо застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 (а.с.42-47 т.2).

За змістом вказаної відмови ОСОБА_1 в порушення вимог п.п.2.3.8 пункту 2.3 розділу 2 Порядку №555 перевищила свої службові повноваження, поінформувавши уповноважений підрозділ ДПС України - департамент з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України про неперевірений та непідтверджений факт вчинення працівником органу ДПС корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, що не входить до меж її компетенції, а є виключною компетенцією керівника ГУ ДПС та призвело до дезінформування уповноваженого підрозділу ДПС України та підриву авторитету державної служби, за що передбачена відповідальність за п.7 ч.2 статті 65 Закону України «Про державну службу». Зазначено, що при винесені подання №8 від 10.11.2023 року в частині рекомендації щодо застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, Дисциплінарною комісією не було враховано вимоги статті 67 Закону України «Про державну службу», а саме не враховані обставини, що обтяжують відповідальність державного службовця та вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення (наказ ГУ ДПС у Кіровоградській області від 10.11.2023 року №8-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення), а отже ОСОБА_1 підлягає притягненню до відповідальності відповідно до частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» (звільнення з посади), за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого, зокрема, пунктом 7 частини другої статті 65 цього Закону.

20.11.2023 року наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області №9-дс із врахуванням того, що до начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_1 раніше було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби та припинити державну службу 20.11.2023 року за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 5 та 7 частини другої статті 65, пунктом 4 частини першої статті 66 Закону України «Про державну службу» (а.с.48-54 т.2).

Наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області №576-о від 20.11.2023 року припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 , начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області 20.11.2023, пунктом 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (а.с.55 т.2).

Не погодившись із наказами відповідача, позивач оскаржила такі накази до суду.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII (далі по тексту - Закон №889) цей Закон регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №889 державний службовець зобов`язаний дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки.

Статтею 64 Закону №889 встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягується до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

За правилами частини першої статті 65 Закону №889 підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

В свою чергу, згідно із пунктами 2, 5, 7 частини другої статті 65 Закону №889 дисциплінарними проступками, зокрема, є: порушення правил етичної поведінки державних службовців; невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

Частиною першою статті 66 Закону №889 визначено, що до державних службовців застосовується один з таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до частини першої статті 67 Закону №889 дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно частини 1 статті 69 Закону №889 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (частина 10 статті 69 Закону № 889).

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до частин першої, другої статті 72 Закону №889 державний службовець може бути відсторонений від виконання посадових обов`язків у разі виявлення порушень, встановлених пунктами 1, 7-10 та 14 частини другої статті 65 цього Закону, за які до нього може бути застосовано дисциплінарне стягнення.

Рішення про відсторонення державного службовця від виконання посадових обов`язків приймається відповідно керівником державної служби або суб`єктом призначення одночасно з прийняттям рішення про порушення дисциплінарного провадження або під час його здійснення у разі:

- наявності обставин, що дають підстави вважати, що такий державний службовець може знищити чи підробити речі і документи, які мають суттєве значення для дисциплінарного провадження;

- впливу на працівників державного органу та інших осіб, зокрема, здійснення протиправного тиску на підлеглих, погрози звільненням з роботи;

- перешкоджання в інший спосіб об`єктивному вивченню обставин вчинення дисциплінарного проступку.

Як зазначалось вище, наказ Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 17.10.2023 року №380 «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » не містить будь-якого обґрунтування та посилання на підстави, визначені частиною другою статті 72 Закону №889 для відсторонення від виконання посадових обов`язків позивача.

Зазначене не є формальним або незначним недоліком, як помилково вважає відповідач, оскільки особа, відносно якої приймається рішення (наказ), повинна знати і розуміти, на якій підставі вона відсторонена від виконання посадових обов`язків, з чим або якими її діями конкретно на думку керівника держаної служби пов`язане її відсторонення, оскільки ч.2 ст.72 Закону України «Про державну службу» містить 3 підстави такого відсторонення. Відсутність в наказі цих обов`язкових складових порушує право особи бути обізнаною, з чим конкретно пов`язане її відсторонення від посадових обов`язків, наслідком чого є не отримання заробітної плати та інших виплат в період відсторонення, а також не дає суду можливості об`єктивно визначити правомірність прийнятого наказу.

Апеляційний суд зазначає, що за відсутності в цьому наказі викладу обставин, які слугували підставою для прийняття такого наказу суд не вправі самостійно встановлювати такі обставини та визначати підстави його прийняття, оскільки це є виключною компетенцією суб`єкта, який виносить наказ про відсторонення від виконання посадових обов`язків.

Відсутність же в наказі його обов`язкових складових, зазначених у ч.2 ст.72 Закону України «Про державну службу», виключає можливість дослідження обставин наявності підстав для його прийняття.

Отже, спірний наказ суперечить приписам частини 2 статті 72 Закону України «Про державну службу», а тому є протиправним саме з цих підстав і підлягає скасуванню.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 12.08.2019 року у справі №1340/4847/18, від 05.06.2019 року у справі №814/934/18.

Згідно із частиною першою статті 74 Закону №889 дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Відповідно до пункту 1.1 розділу 1 Положення про відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області, затвердженого наказом ГУ ДПС у Кіровоградській області від 19.07.2022 року №155, відділ з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Кіровоградській області (далі-відділ) є уповноваженим підрозділом з питань запобігання та виявлення корупції, функціонально незалежним структурним підрозділом ГУ ДПС у Кіровоградській області, підзвітним та підконтрольним Голові ДПС відповідно до статті 13-1 Закону України «Про запобігання корупції» та пунктом 3 розділу І та пункту 2 розділу ІV Типового положення про уповноважений підрозділ (уповноважену особу) з питань запобігання та виявлення корупції, затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання та виявлення корупції від 27.05.2021 року №277/21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.07.2021 року за №914/36536 (а.с.69-85 т.1).

При цьому, до підпункту 2.2.4.17 пункту 2.2.4 розділу 2 вказаного Положення, відділ забезпечує інформування в установленому порядку керівника територіального органу, Національного агентства, інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у випадках, передбачених законодавством, про факти, що можуть свідчити про вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень та інших порушень вимог Закону посадовими особами територіального органу.

Апеляційним судом та судом першої інстанції встановлено, що в наказі від 20.11.2023 року №9-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » зазначено зокрема наступне:

«Під час відрядження до ДПС України 13.10.2023 року в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області ОСОБА_6 стало відомо про передачу 11.10.2023 року о 18:29 год. безпосередньо начальником відділу з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Кіровоградській області Федченко Оленою керівництву Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України недостовірної інформації про виникнення надзвичайної події щодо отримання хабара начальником Олександрійського відділу контролю за підакцизними товарами управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Кіровоградській області Чумак Н.І.

Відповідно до вимог підпункту 2.3.8 пункту 2.3 розділу 2 Порядку організації роботи спрямованої на запобігання та виявлення корупції в органах Державної податкової служби, затвердженої наказом ДПС від 08.10.2020 року №555 (зі змінами та доповненнями), виключне право невідкладно інформувати уповноважений підрозділ про вчинення працівником органу ДПС корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, порушень Правил етичної поведінки в органах ДПС має керівник територіального органу ДПС».

Підпунктом 2.3.8 пункту 2.3 розділу 2 Порядку організації роботи, спрямованої на запобігання та виявлення корупції в органах Державної податкової служби, затвердженої наказом ДПС від 08.10.2020 року №555 встановлено, що керівники територіальних органів ДПС зобов`язані невідкладно інформувати уповноважений підрозділ про вчинення працівником органу ДПС корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, порушень Правил; вживати заходів щодо припинення виявленого порушення, усунення його наслідків та притягнення винних осіб до дисциплінарної відповідальності, а у випадках виявлення ознак кримінального або адміністративного правопорушення також інформувати спеціально уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції.

Отже, суд першої інстанції обґрунтовано звернув увагу у своєму рішенні, що станом на 11.10.2023 року (дату передачі керівництву Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України інформації про виникнення надзвичайної події щодо отримання хабара) пунктом 4.2 розділу 4 Порядку організації роботи спрямованої на запобігання та виявлення корупції в органах Державної податкової служби, затвердженої наказом ДПС від 08.10.2020 року №555, було визначено, що керівник уповноваженого підрозділу територіального органу ДПС підзвітний і підконтрольний Голові ДПС та керівнику Департаменту (а.с. 52-67 т.1).

Так, начальник відділу з питань запобігання та виявлення корупції, як керівник уповноваженого підрозділу територіального органу ДПС, станом на 11.10.2023 року, був підзвітний і підконтрольний Голові ДПС та керівнику Департаменту, що в свою чергу спростовує доводи відповідача про порушення позивачем вимог Порядку організації роботи спрямованої на запобігання та виявлення корупції в органах Державної податкової служби, затвердженої наказом ДПС від 08.10.2020 року №555, щодо виключного права керівника територіального органу ДПС інформувати про вчинення працівником органу ДПС корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, порушень Правил етичної поведінки в органах ДПС.

Відповідно до пункту 9 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції, однією з основних посадових обов`язків є організація роботи щодо інформування начальника ГУ ДПС в області, ДПС, Національного агентства з питань запобігання корупції або інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції про факти порушення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції (а.с.89-91 т.1).

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що в даному випадку, інформування позхивачем керівництва Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України про виникнення надзвичайної події щодо отримання хабара (в тому числі, якщо така інформація в подальшому не підтвердилась) не може бути кваліфіковано як перевищення службових повноважень.

Також, як вбачається з матеріалів справи, позивач в період з 12 по 16 жовтня 2023 року перебувала на лікарняному, а отже завдання, які викладені у протоколах апаратних нарад від 12.10.2023 року №9-п та від 16.10.2023 року №10-П (останнє терміном до 17.10.2023 року) не могли бути виконані позивачем з об`єктивних причин.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення (ч.2 ст.74 Закону №889).

Суд зазначає, що подання, матеріали дисциплінарної справи та спірні накази, не містять доказів перевищення службових повноважень позивачем, а також не містять мотивів, з яких відповідач дійшов висновку, що характер допущених порушень та спричинені цим наслідки призвели до підриву довіри до позивача як носія влади, приниження державного органу, підриву його авторитету і були несумісними з продовженням служби.

Згідно із частиною п`ятою статті 66 Закону №889 звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин).

Разом з тим, пунктом 7 частини другої статі 65 Закону №889 визначено, що дисциплінарним проступком є перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

За наведених обставин суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби відповідно до частини п`ятої статті 66 Закону №889 є безпідставним, протиправним, необґрунтованим, і таким, що порушує права та інтереси позивача, тому наказ ГУ ДПС у Кіровоградській області від 20.11.2023 року № 9-дс про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_7 не відповідав критеріям правомірності, визначених частиною другою статті 2 КАС України, а відтак підлягає скасуванню, з чим погоджується колегія суддів.

Враховуючи викладене, наказ ГУ ДПС у Кіровоградській області від 20.11.2023 року №576-0 про припинення державної служби та звільнення позивача також є протиправними та таким, що підлягає скасуванню.

З урахуванням наведених вище обставин в їх сукупності, апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції про поновлення позивача на посаді.

Рішення суду в частині стягнення з ГУ ДПС у Кіровоградській області на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 18.10.2023 року по 27.05.2024 року в розмірі 200902,60 грн. відповідачем не оскаржується, а тому у відповідності до вимог статті 308 КАС України апеляційним судом в цій частині рішення суду першої інстанції не перевіряється.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування рішень.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року в адміністративній справі №340/9971/23 залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року в адміністративній справі №340/9971/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий - суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Білак

суддя С.В. Чабаненко