Справа № 805/1280/18-а
Суддя: Голуб В.А.
Дата ухвалення: 2024-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2024 року Справа№805/1280/18-а

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Голуб В.А., за участі:

секретаря судового засідання - Гуменої В.П.,

представника позивача - Шлемова Р.Ю.,

представника відповідача - Ринденко М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції адміністративну справу за позовом Обласного комунального підприємства Донецьктеплокомуненерго до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення від 21.11.2017 № про нарахування штрафу у розмірі 215 935, 32 грн за несвоєчасну сплату податку на додану вартість, -

ВСТАНОВИВ:

Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про скасування податкового повідомлення-рішення від 21.11.2017 № про нарахування штрафу у розмірі 215 935, 32 грн за несвоєчасну сплату податку на додану вартість.

Так, в обґрунтування позовних вимог представник Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» зазначив, що позивачем отримано акт про результати перевірки дотримання вимог п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість за період з 21.09.2017 по 26.10.2017. За результатами проведеної перевірки встановлено затримку сплати узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на додану вартість у розмірі 1 079 676, 58 грн. На підставі вказаного акту, податковим органом направлено на адресу позивача спірне податкове повідомлення-рішення від 21.11.2017 № про нарахування штрафу 20 % від суми несвоєчасної сплати податкового боргу в розмірі 215 935, 32 грн за несвоєчасну сплату податку на додану вартість.

На переконання позивача спірне податкове повідомлення-рішення не відповідає нормам законодавства, з огляду на наступне.

Так, на думку позивача, предметом камеральної перевірки можуть бути, зокрема, своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах. Втім, на момент проведення перевірки податковим органом не враховано, що Донецьким окружним адміністративним судом відкрито провадження по справі № 805/1194/17-а, предметом якого є визнання протиправним відображення в інтегрованій картці Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» з ПДВ податкової заборгованості станом на 31.10.2016 та зобов`язання внести зміни в ІКП за період з 01.01.2014 по 31.10.2016. Отже, на переконання позивача, податковий орган протиправно користувався даними з ІКП, які не були узгоджені. Крім того, в розрахунку суми штрафних санкцій зазначені номер, дата та назва документу, на підставі яких відбулось погашення податкового зобов`язання з ПДВ за деклараціями за квітень 2011 року, травень 2011 року, грудень 2011 року, лютий 2012 року, квітень 2013 року та січень 2015 року. Проте, у вказані дати з 21.09.2017 по 26.10.2017 відбулось погашення податкового зобов`язання саме за серпень 2017 року. Поряд з цим, позивач наголошує, що нараховані штрафні санкції за деклараціями за квітень 2011 року, травень 2011 року, грудень 2011 року, лютий 2012 року, квітень 2013 року є неправомірними з підстави спливу строків давності, встановленого п. п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України.

Представник Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» також звертає увагу, що у зв`язку з проведенням антитерористичної операції, позивач позбавлений права надати документи, адже деякі документи були втрачені.

Разом з тим, позивач зазначає, що ані в акті перевірки, ані в розрахунку суми штрафних санкцій податковим органом не відображено жодної інформації про наявні та діючі на дату складання акту перевірки рішення про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання. При цьому наявність рішення про розстрочення (відстрочення) податкового зобов`язання виключає застосування штрафних санкцій та пені.

Представник Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» також звертає увагу на наявність у нього сертифікату Торгово-промислової палати від 28.08.2014 № 2644/05-4.

Враховуючи вищевикладене, позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 21.11.2017 № про нарахування штрафу у розмірі 215 935, 32 грн за несвоєчасну сплату податку на додану вартість.

Представником Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України надано відзив на позов. В обґрунтування незгоди з позовними вимогами, представник податкового органу зауважив, що актом про результати перевірки дотримання вимог п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість від 31.11.2016 № 1265/28-10-50-08-12/03337119 встановлено факт несвоєчасної сплати узгодженого грошового зобов`язання, внаслідок чого і винесено спірне податкове повідомлення-рішення від 21.11.2017 № . Крім того, відповідач зауважує, що м. Маріуполь не відноситься до населеного пункту, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, а тому твердження позивача про неможливість виконати свій обов`язок у зв`язку з дією непереборної сили не відповідає дійсності.

Щодо зарахування коштів в порядку черговості, представник податкового органу зауважує, що вказане прямо передбачено п. 87.9 ст. 87 Податкового кодексу України, а саме спочатку кошти спрямовуються на погашення податкового боргу, а потім на погашення штрафних санкцій та пені.

З огляду на зазначене, відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою від 26 лютого 2018 року Донецький окружний адміністративний суд прийняв до розгляду позовну заяву Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про скасування податкового повідомлення-рішення від 21.11.2017 № про нарахування штрафу у розмірі 215 935, 32 за несвоєчасну сплату податку на додану вартість та відкрив провадження по справі № 805/1280/18-а. Призначив підготовче засідання по адміністративній справі за правилами загального позовного провадження на 11 годину 00 хвилин 21 березня 2018 року.

21 березня 2018 року суд задовольнив клопотання представника позивача про зупинення провадження в адміністративній справі. Зупинив провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі № 805/1194/17-а, про що виніс відповідну ухвалу.

11 липня 2024 року суд виніс ухвалу, якою поновив провадження у справі № 805/1280/18-а. Клопотання позивача про заміну відповідача на Головне управління ДПС України в Донецькій області залишив без задоволення. Замінив Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби на правонаступника - Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків. Витребував у позивача копії платіжних доручень за період з 21 вересня 2017 року по 26 жовтня 2017 року, які були враховані податковим органом в рахунок погашення податкового боргу. Продовжив строк підготовчого провадження на тридцять днів. Відклав підготовче засідання на 12-00 год. 24 липня 2024 року.

Ухвалою від 24 липня 2024 року суд задовольнив клопотання представника Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про відкладення підготовчого засідання. Відклав підготовче засідання по адміністративній справі до 12-00 год. 04.09.2024. Призначене на 04.09.2024 на 12:00 год. підготовче засідання суд вирішив проводити в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку (ВКЗ) ЄСІТС.

04 вересня 2024 року суд ухвалою витребував у відповідача інформацію щодо декларацій, по яким відбулось зарахування коштів за період з 21.09.2017 по 26.10.2017 та судових справ, за якими відбулось розстрочення та відстрочення платежів, а також інформацію та докази на підтвердження того, чи були спрямовані кошти за період з 21.09.2017 по 26.10.2017, відповідно до вищевказаних платіжних доручень, на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Закрив підготовче провадження по адміністративній справі. Призначив судовий розгляд по суті на 14 годину 00 хвилин 01 жовтня 2024 року у приміщенні Донецького окружного адміністративного суду, розташованого за адресою: 84122, Донецька обл., м. Слов`янськ, вул. Незалежності, 1.

На судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені вимоги, а представник відповідача заперечував проти їх задоволення.

Дослідивши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд встановив наступне.

Позивач Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» (ідентифікаційний код 03337119), зареєстрований як юридична особа, метою діяльності якого є виробництво теплової енергії, транспортування її магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами та постачання теплової енергії у вигляді пари та гарячої води споживачам (а.с. 13-23).

Судом з акту від 01.11.2017 № 1265/28-10-50-08-12/03337119 про результати перевірки дотримання позивачем вимог п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України встановлено, що Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби України проведено камеральну перевірку Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість за період з 21.09.2017 по 26.10.2017. Вказаною перевіркою встановлено затримку сплати позивачем узгоджених сум податкового зобов`язання з податку на додану вартість за період з 21.09.2017 по 26.10.2017 (а.с. 24-26).

Згідно з розрахунком суми штрафних санкцій, який є додатком до акту перевірки від 01.11.2017 № 1265/28-10-50-08-12/03337119 судом встановлено зарахування коштів та нарахування штрафних санкцій, а саме:

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12571336 від 21.09.2017 на суму 66 598, 00 грн; кількість днів прострочення 1 579; штрафні санкції: 20 %, а саме 13 319, 60 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 29.11.2014, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12855507 від 28.09.2017 на суму 233 357, 10 грн; кількість днів прострочення 1 396; штрафні санкції: 20 %, а саме 46 671, 42 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 03.03.2015, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12855507 від 28.09.2017 на суму 3 000, 00 грн; кількість днів прострочення 939; штрафні санкції: 20 %, а саме 600, 00 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 04.12.2012, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № від 28.09.2017 на суму 1 042, 00 грн; кількість днів прострочення 1 756; штрафні санкції: 20 %, а саме 208, 40 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 04.12.2012, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № від 28.09.2017 на суму 1 271, 00 грн; кількість днів прострочення 1 756; штрафні санкції: 20 %, а саме 254, 20 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати від 04.12.2012, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № від 28.09.2017 на суму 3 162, 00 грн; кількість днів прострочення 1 756; штрафні санкції: 20 %, а саме 632, 40 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 04.12.2012, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12855507 від 28.09.2017 на суму 200 122, 35 грн; кількість днів прострочення 1 756; штрафні санкції: 20 %, а саме 40 024, 47 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 04.12.2012, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12889854 від 02.10.2017 на суму 14 527, 91 грн; кількість днів прострочення 1 760; штрафні санкції: 20 %, а саме 2 905, 58 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 30.03.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12894755 від 03.10.2017 на суму 67 203, 96 грн; кількість днів прострочення 1 647; штрафні санкції: 20 %, а саме 13 440, 79 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 30.03.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12896162 від 04.10.2017 на суму 50 000, 00 грн; кількість днів прострочення 1 648; штрафні санкції: 20 %, а саме 10 000, 00 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 30.03.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12910591 від 09.10.2017 на суму 50 000, 00 грн; кількість днів прострочення 1 653; штрафні санкції: 20 %, а саме 10 000, 00 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 30.03.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12910814 від 09.10.2017 на суму 50 000, 00 грн; кількість днів прострочення 1 653; штрафні санкції: 20 %, а саме 10 000, 00 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 30.03.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12918299 від 10.10.2017 на суму 73 306, 27 грн; кількість днів прострочення 1 654; штрафні санкції: 20 %, а саме 14 661, 25 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12982587 від 20.10.2017 на суму 1 713, 53 грн; кількість днів прострочення 1 624; штрафні санкції: 20 %, а саме 342, 71 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 17 від 26.09.2017 на суму 32 608, 73 грн; кількість днів прострочення 1 600; штрафні санкції: 20 %, а саме 6 521, 75 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № Н1023RT981 від 23.10.2017 на суму 1 282, 53 грн; кількість днів прострочення 1 627; штрафні санкції: 20 %, а саме 256, 51 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 12991682 від 23.10.2017 на суму 20 000, 00 грн; кількість днів прострочення 1 627; штрафні санкції: 20 %, а саме 4 000, 00 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № H1024YERTO від 24.10.2017 на суму 3 080, 02 грн; кількість днів прострочення 1 628; штрафні санкції: 20 %, а саме 616, 00 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 13036289 від 24.10.2017 на суму 20 000, 00 грн; кількість днів прострочення 1 628; штрафні санкції: 20 %, а саме 4 000, 00 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 17 від 28.09.2017 на суму 13 696, 61 грн; кількість днів прострочення 1 602; штрафні санкції: 20 %, а саме 2 739, 32 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № H1025FS01M від 25.10.2017 на суму 855, 00 грн; кількість днів прострочення 1 629; штрафні санкції: 20 %, а саме 171, 00 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 16 від 29.09.2017 на суму 6 230, 14 грн; кількість днів прострочення 1 603; штрафні санкції: 20 %, а саме 1 246, 03 грн;

податкова декларація з податку на додану вартість № , граничний термін сплати 08.05.2013, зарахування коштів відповідно до платіжного доручення № 13090948 від 26.10.2017 на суму 166 619, 43 грн; кількість днів прострочення 1 630; штрафні санкції: 20 %, а саме 33 323, 89 грн (а.с.27-28).

Враховуючи результати перевірки податковим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 21.11.2017 № про нарахування штрафу у розмірі 215 935, 32 грн за несвоєчасну сплату податку на додану вартість відносно Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» (а.с.29-30).

Позивачем оскаржено до Державної фіскальної служби України спірне податкове повідомлення-рішення від 21.11.2017 № (а.с.33-42), проте скарга залишена без задоволення, відповідно до рішення від 31.01.2018 № 3202/6/99-99-11-03-01-25 (а.с. 31-32).

Крім того, судом встановлено, що 20 лютого 2017 року позивач звернувся з позовом до Донецького окружного адміністративного суду, предметом якого є визнання протиправними дії Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального головного управління ДФС щодо відображення в інтегрованій картці Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» з ПДВ податкової заборгованості станом на 31.10.2016 та зобов`язання відповідача внести зміни в ІКП за період 01.01.2014 по 31.10.2016 (а.с.44-56).

Донецьким окружним адміністративним судом відкрито провадження у справі № 805/1194/17-а. Рішенням від 18 грудня 2023 року суд задовольнив частково адміністративний позов Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії. Визнав протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Донецькій області та Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо не відображення в інтегрованій картці платника податку на додану вартість Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» показників з урахуванням встановленого порядку виконання податкових зобов`язань згідно з рішеннями суду по справам № 805/2079/14, № 805/16715/13-а, № 805/13512/13-а, № 805/17800/13-а, № 805/2426/15-а, № 805/4234/15-а, № 805/1240/14. Визнав протиправними дії Головного управління ДПС у Донецькій області щодо неправомірного відображення в інтегрованій картці платника податків на додану вартість Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» у період з 01.01.2014 по 30.10.2016 пені у розмірі 5 375 546,84 грн. Визнав протиправними дії Головного управління ДПС у Донецькій області щодо неправомірного відображення в інтегрованій картці платника податків на додану вартість Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» датою 28.12.2015 збільшення податкового боргу на суму 2 000 000 грн. Зобов`язав Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків привести у відповідність до первинних документів показники інтегрованої картки платника податку на додану вартість Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» за період з 01.01.2014 по 30.10.2016 шляхом: проведення необхідних облікових операцій із вилучення перекручених (викривлених) показників податкового боргу (в т.ч. штрафних санкцій та пені), що стягнутий на підставі рішень Донецького окружного адміністративного суду по справам № 805/2079/14 (постанова від 24.04.2014), № 805/16715/13-а (постанова від 28.11.2013), № 805/13512/13-а (постанова від 25.09.2013), № 805/17800/13-а (постанова від 27.12.2013), № 805/2426/15-а (постанова від 09.07.2015), № 805/4234/15-а (постанова від 13.10.2015), № 805/1240/14 (постанова від 06.02.2014); відображення в ІКП чергових сум розстрочення (відстрочення) шляхом нарахування платежу згідно з графіками погашення розстрочених (відстрочених) сум, який передбачений судовими рішеннями Донецького окружного адміністративного суду по справам № 805/2079/14 (постанова від 24.02.2014), № 805/16715/13-а (постанова від 28.11.2013), № 805/13512/13-а (постанова від 25.09.2013), № 805/17800/13-а (постанова від 27.12.2013), № 805/2426/15-а (ухвала від 28.07.2015), № 805/4234/15-а (ухвала від 05.11.2015, ухвала від 28.12.2015, ухвала від 21.06.2016, ухвала від 20.12.2016, ухвала від 17.07.2017), № 805/1240/14 (ухвала від 20.02.2014); здійснення корегування даних інтегрованої картки платника податків шляхом виключення з інтегрованої картки платника податків нарахованої пені у розмірі 5 375 546, 84 грн та нарахованої недоїмки у розмірі 2 000 000 грн (датою 28.12.2015). В іншій частині позовних вимог відмовив.

Вказане рішення суду набрало законної сили 27 червня 2024 року, відповідно до постанови Першого апеляційного адміністративного суду.

24 лютого 2017 року позивач звернувся до Харківського управління Офісу великих платників податків із повідомленням про неможливість пред`явлення первинних документів у зв`язку з тим, що документи знаходяться на тимчасово окупованій території у м. Донецьку, про що свідчить сертифікат Торгово-промислової палати від 28.08.2014 № 2644/05-4 (а.с. 43, 61-62).

Разом з тим, суд зазначає, що позивачем надано звіт по проводках за 2017 рік, відповідно до якого зазначено, що платіжні доручення за період з 21.09.2017 по 26.10.2017 були направлені на погашення грошових зобов`язань за грудень 2016 року, липень - серпень 2017 року, а також на погашення заборгованості за рішенням суду.

Вважаючи протиправним спірне податкове-повідомлення рішення, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (далі ПК України).

Згідно з пп.16.1.4 п. 16.1 ст. 16 ПК України встановлено, що платник податків зобов`язаний: сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до п.57.1 ст. 57 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Приписами пп.75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України встановлено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Посилання позивача на неможливість надання документів, суд вважає помилковим, адже камеральна перевірка, як було зазначено вище, проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах та не вимагає документального підтвердження.

Відповідно до п. 76.3 ст. 76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Слід зазначити, що відповідачем була здійснена камеральна перевірка своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1 095 дня (2 555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку, про що зазначено в п. 102.1 ст. 102 ПК України.

Відповідно до ст. 114 ПК України граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього Кодексу.

Статтею 203 ПК України передбачено, що податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.

Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

Приписами п. 126.1 ст. 126 ПК України передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Аналіз правового регулювання відповідальності за порушення строків сплати податків дає підстави для висновку, що датою, з якої обчислюється 1 095-денний строк, впродовж якого може бути накладений штраф - є дата сплати узгодженої суми податкового зобов`язання, а не дата, на яку припадає закінчення встановленого законом граничного строку сплати узгодженого грошового зобов`язання.

Стосовно доводів позивача щодо порушення строків давності під час застосування штрафних санкцій за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань, суд зазначає наступне.

Так, за даними ІКП ОКП «Донецьктеплокомуненерго» з ПДВ обліковуються автоматично нараховані штрафні санкції у сумі 215 935,32 грн., за несвоєчасну сплату за рішеннями судів, а саме по справам: № 2а/0570/4516/2012, № 805/16715/13-а, № 805/2426/15-а, № 2а/0570/21291/2011, № 2а/0570/2702/2012.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 2а/0570/4516/2012 від 27.04.2012 з рахунків у банках, обслуговуючих Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» стягнуто кошти в рахунок погашення податкового боргу у розмірі 32 858 540, 42 грн. Відповідно до цієї постанови судом встановлено несплату позивачем у встановлені строки зобов`язання з податку на додану вартість в деклараціях № , № , № , № та уточнюючому розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість № . В постанові встановлено строк її виконання, шляхом відстрочення виконання строком на 12 місяців та розстрочення на 120 місяців, починаючи з травня 2013 року, шляхом сплати суми боргу у розмірі 32 858 540, 42 грн. щомісячними платежами у розмірі 273 821, 17 щомісячно, а в квітні 2023 року в сумі 273 821, 19 грн.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 805/16715/13-а від 28.11.2013 з рахунків у банках, обслуговуючих Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» стягнуто заборгованість з податку на додану вартість в сумі 16 289 551, 98 грн. Відповідно до цієї постанови заявлена до стягнення заборгованість виникла через несплату податкового боргу, що виник через несплату чергового платежу по розстрочці узгодженого грошового зобов`язання згідно з рішеннями ДПС України у Донецькій області, що задекларований в деклараціях за березень - травень 2013 року, липень - жовтень 2013 року, податкового повідомлення рішення № від 19.07.2013 та пені. Наведеною постановою встановлено порядок та строк її виконання здійснення стягнення з рахунків, починаючи після набрання чинності судовим рішенням по справі та шляхом перерахування протягом 59 місяців по 271 492,53 грн. щомісячно та в останній 60-й місяць в сумі 271 492, 71 грн.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 805/2426/15-а від 09.07.2015 з рахунків у банках, обслуговуючих Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» стягнуто заборгованість з податку на додану вартість в сумі 21 314 654,00 грн. В зазначеній постанові встановлено, що позивачем не сплачено у встановленні строки зобов`язання з податку на додану вартість, задекларовані в деклараціях за звітні податкові періоди січень, лютий, березень та квітень 2015 року. Ухвалою від 28.07.2015 виконання цієї постанови розстрочено шляхом стягнення з липня 2015 року по листопад 2015 року щомісячно в сумі 3 000 грн., з грудня 2015 року по травень 2020 року по 387 266, 44 грн. та у червні 2020 року в сумі 387 266, 24 грн.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 2а/0570/21291/2011 від 24.11.2011 з рахунків у банках, обслуговуючих Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» стягнуто кошти в рахунок погашення податкового боргу у розмірі 18 140 187, 41 грн. В зазначеній постанові встановлено несплату позивачем у встановлені строки зобов`язання з податку на додану вартість, визначених в деклараціях № за червень 2010 року, № за квітень 2011 року, № за травень 2011 року, № за червень 2011 року, № за липень 2011 року, № за серпень 2011 року, № за вересень 2011 року (звітний період, за який виправляються помилки серпень 2011 р.), № 7 за серпень 2011 року (звітний період, за який виправляються помилки червень 2011 року) та несплату штрафних санкцій, визначених в податкових повідомленнях-рішеннях від 30.06.2011 № в сумі у розмірі 673 735,23 грн. та від 30.06.2011 № у розмірі 1 363 089, 58 грн. В постанові встановлено строк її виконання шляхом відстрочення виконання строком на 12 місяців та розстрочення на 60 місяців: по 302 336, 46 грн. щомісячно, починаючи з грудня 2012 року, до повного погашення зазначеної суми боргу з останнім платежем у розмірі 302 336, 27 грн. у березні 2017 року.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду по справі № 2а/0570/2702/2012 від 19.03.2012 з рахунків у банках, обслуговуючих Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» стягнуто заборгованість з податку на додану вартість в сумі 17 476 498, 72 грн. Зазначеною постановою встановлено несплату позивачем у встановлені строки зобов`язання з податку на додану вартість за жовтень, листопад та грудень 2011 року, січень 2012 року та чергового платежу по розстрочці боргу згідно договору розстрочки від 30.01.2012. Наведеною постановою встановлено строк її виконання, відстрочено виконання строком на 12 місяців від дня набрання нею законної сили та розстрочено її виконання строком на 60 місяців шляхом внесення щомісячно в сумі 291 274, 98 грн.

Статтею 31 ПК України встановлено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно. Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою.

Строк сплати податку та збору встановлюється відповідно до податкового законодавства для кожного податку окремо. Зміна платником податку, податковим агентом або представником платника податку чи контролюючим органом встановленого строку сплати податку та збору забороняється, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 32 ПК України зміна строку сплати податку та збору здійснюється шляхом перенесення встановленого податковим законодавством строку сплати податку та збору або його частини на більш пізній строк. Зміна строку сплати податку здійснюється у формі: відстрочки; розстрочки. Зміна строку сплати податку не скасовує діючого і не створює нового податкового обов`язку.

Статтею 38 ПК України передбачено, що виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством, - податковим агентом, або представником платника податку. Спосіб, порядок та строки виконання податкового обов`язку встановлюються цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Статтями 31, 37 та 38 ПК України передбачено, що податковий обов`язок припиняється його виконанням, яке відбувається шляхом сплати в повному обсязі відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається несплаченим своєчасно.

Порядок, сплати та умови розстрочення та відстрочення податкового зобов`язання визначені ст. 100 ПК України.

Відповідно до ст. 263 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, яка діяла до 15 грудня 2017 року) за наявності обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), особа, яка бере участь у справі, та сторона виконавчого провадження можуть звернутися до адміністративного суду першої інстанції (незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий лист) із заявою про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення.

Аналіз вищенаведених положень ПК України та Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що розстрочення виконання судового рішення про стягнення податкового боргу здійснюється як контролюючими органами, так і судами, на підставі відповідної заяви юридичної особи, яка бере участь у справі. Розстрочення (відстрочення) сум грошових зобов`язань та платежів не вважається їх сплатою, а є лише перенесенням (зміною) строків сплати на більш пізній період. Несплачене у строк, визначений договором або судовим рішенням про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання набуває статус податкового боргу. Судове рішення про розстрочення присудженої судом суми податкового боргу не змінює обсягу податкового обов`язку платника податків - боржника, оскільки суд не наділений відповідними повноваженнями.

Отже, розстрочення (відстрочення) сплати податкового боргу згідно з судовим рішенням є лише законодавчо передбаченою формою розрахунків платника з бюджетом шляхом зміни строків платежу та не є окремим способом погашення податкового боргу, що виключає можливість застосування інших заходів з примусового стягнення податкового боргу. Постановлення такого рішення не змінює статус такої заборгованості - податковий борг - несплачена сума узгодженого (самостійно задекларованого) грошового зобов`язання, та не спростовує того факту, що боржник вчинив податкове правопорушення у вигляді несплати такого і таке правопорушення триває до часу погашення боргу в добровільному чи примусовому порядку.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 27 лютого 2018 року (справа № 805/4622/16-а), від 08 травня 2018 року (справа № 802/777/16-а).

Суд зазначає, у постанові від 24.07.2023 по справі № 821/850/18 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду сформував такий правовий висновок, що датою, з якої обчислюється 1095-денний строк, визначений пунктом 102.1 статті 102 ПК України, як в частині проведення податковим органом камеральної перевірки з питань своєчасності сплати узгодженого податкового (грошового) зобов`язання, так і застосування штрафних санкцій згідно з пунктом 126.1 статті 126 ПК України за несвоєчасну сплату платником податків узгодженого грошового зобов`язання, - є дата фактичної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання.

Так, вказана правова позиція має бути застосованою до обставин цієї справи, оскільки в ній сформована правова позиція щодо строку застосування штрафних санкцій згідно з пунктом 126.1 статті 126 ПК України.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 30 січня 2019 року у справі № 755/10947/17 зазначала, що незалежно від того чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду.

Отже, суд дійшов висновку, що строк накладення відповідачем штрафних санкцій не порушено.

Поряд з цим, як вже було вказано вище, суми грошового зобов`язання вважаються узгодженими, адже по-перше позивачем вони були самостійно задекларовані. По-друге, відповідно до п. 100.2 ст. 100 ПК України платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

Посилання позивача на провадження по справі № 805/1194/17-а, предметом якого було визнання протиправним відображення в інтегрованій картці Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» з ПДВ податкової заборгованості станом на 31.10.2016 та зобов`язання внести зміни в ІКП за період 01.01.2014 по 31.10.2016, суд не приймає до уваги, адже предметом спору було саме зобов`язання відповідача коректно відобразити суми в інтегрованій картці. Втім, вказане жодним чином не спростовує того факту, що суми за результатами розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань вважаються узгодженими.

Крім того, суд вважає безпідставними доводи позивача стосовно проведення камеральної перевірки щодо своєчасності сплати неузгоджених податкових зобов`язань, оскільки оскарження позивачем правомірності визначення боргу на в ІКП з податку на додану вартість не свідчить про оскарження ним рішень контролюючого органу, яким платнику податків визначено податкове зобов`язання, що в подальшому розстрочене згідно з рішеннями судів. Крім того, прийняті рішення судів про стягнення податку на додану вартість обґрунтовуються тим, що позивач Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» самостійно задекларував податкові зобов`язання та визнавав позовні вимоги в повному обсязі, про що зазначено в судових рішеннях у справах № 2а/0570/4516/2012, № 805/16715/13-а, № 805/2426/15-а, № 2а/0570/21291/2011, № 2а/0570/2702/2012.

Самостійно визначені платником податків зобов`язання взагалі не передбачають його оскарження. Отже, спір що стосується правильності ведення відповідачем обліку зобов`язань в ІКП з податку на додану вартість не впливає на їх узгодження.

Суд не бере до уваги зауваження позивача про те, що він здійснював сплату податкових зобов`язань по деклараціям з 21.09.2017 по 26.10.2017, а відповідачем погашено податковий борг, що виник раніше, оскільки вимогами п. 87.9 ст. 87 ПК України передбачено, що у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Крім того, відповідно до статті 87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.

Джерелом самостійної сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість є суми коштів, джерела яких зазначені в абзаці першому цього пункту та обліковуються в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі сплати податкових зобов`язань, що виникли до 01 липня 2015 року, та/або погашення податкового боргу за податковими зобов`язаннями, що виникли до 01 липня 2015 року, перерахування коштів до бюджету здійснюється безпосередньо з поточних рахунків платника податків, відкритих у банках.

Не можуть бути джерелом погашення податкового боргу, крім погашення податкового боргу з податку на додану вартість (крім податкового боргу, що виник до 1 липня 2015 року), кошти на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Для погашення такого податкового боргу за рахунок коштів на рахунку платника податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, за умови наявності підстав, передбачених статтею 95 цього Кодексу, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр, у якому зазначаються найменування платника податків, податковий та індивідуальний податковий номер платника податків та сума податкового боргу, що підлягає перерахуванню до бюджету (крім сум податкового боргу за податковими зобов`язаннями з податку на додану вартість, що підлягали сплаті до державного бюджету та за якими сформовано реєстр для перерахування коштів до державного бюджету з рахунка у системі електронного адміністрування відповідно до пункту 200.2 статті 200 цього Кодексу). Порядок формування та надсилання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, такого реєстру визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Статтею 95 ПК України передбачено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Пунктом 95.3 статті 95 ПК України, яка є спеціальною відносно стягнення коштів з рахунків електронного адміністрування, передбачено, що стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеному у постанові у справі № 440/4082/18 від 30.07.2019 в разі, коли платник податку на додану вартість не сплатив самостійно узгоджену суму податкового зобов`язання в установлений пунктом 57.1 статті 57 ПК України строк і не сплачує податковий борг, який внаслідок цього виник, контролюючий орган вправі здійснити за платника податку заходи щодо погашення податкового боргу за рахунок коштів на рахунку цього платника податку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість за рішенням суду.

Враховуючи наявність судових рішень про стягнення податкового боргу, що виник до липня 2015 року (№ 2а/0570/4516/2012, № 805/16715/13-а, № 805/2426/15-а, № 2а/0570/21291/2011, № 2а/0570/2702/2012), суд дійшов висновку про відсутність порушення вимог ПК України під час зарахування в рахунок сплати цих зобов`язань коштів з рахунків електронного адміністрування. В даному випадку, на стягнення податкового боргу, що виник до липня 2015 року, наявні судові рішення, що свідчить про недопущення відповідачем порушень ст. 95 ПК України.

Посилання позивача на той факт, що в акті перевірки та розрахунку штрафних санкцій не відображено інформації про наявні та діючі на дату складання акту перевірки рішення про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання жодним чином не спростовує їх наявність. Тим паче, позивач був обізнаний за яким податковим боргом в нього ухвалено рішення про розстрочення чи відстрочення зобов`язання. При цьому, інформацію про те, в рахунок погашення якого саме боргу пішли сплачені суми у період з 21.09.2017 по 26.10.2017 позивач міг дізнатись у власній ІКП.

Стосовно наявності у позивача сертифікату Торгово-промислової палати, яким встановлено наявність форс-мажорних обставин на підприємстві, суд зазначає наступне.

Статтею 14 -1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» (в редакції від 02.09.2014) визначено, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Частиною першою статті 14 вказаного вище Закону визначено, що Торгово-промислова палата України здійснює свою діяльність відповідно до цього Закону, інших законів, нормативно-правових актів та свого Статуту.

Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5), який набрав чинності з 18.12.2014 та чинний на момент виникнення спірних правовідносин.

Статтею 6.1. вказаного Регламенту передбачено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» в редакції від 02.09.2014, а також визначених сторонами за договором, контрактом, угодою, типовим договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідно договором, контрактом, угодою, типовим договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.

Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин. До кожної окремої заяви додається окремий комплект документів (стаття 6.2.).

Якщо сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) виданий щодо обставин, які на момент його видачі тривають та період дії яких встановити неможливо, заявник, після закінчення дії таких обставин, має право звернутися до ТПП України/регіональної ТПП для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період з дня, наступного за датою видачі сертифікату до дня їх закінчення. Засвідчення форс-мажорних обставин у такому випадку проводиться на загальних засадах відповідно до цього Регламенту.

Порядком засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначеного Регламентом, що затверджений рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5) передбачено, що засвідченню підлягають форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) по кожному окремому податковому та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання якого настало згідно з нормативно-правовими актами, проте таке виконання стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Сертифікат не може засвідчувати форс-мажорні обставини на майбутнє. У разі якщо сертифікат про форс-мажорні обставини виданий щодо обставин, які на момент його видачі тривають та період дії яких встановити неможливо, заявник, після закінчення дії таких обставин, має право звернутися до ТПП України для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період саме з дня, наступного за датою видачі сертифікату до дня їх закінчення.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 01.10.2019 у справі № 805/385/17-а, який суд також враховує при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Посилання позивача на те, що наявність рішення про розстрочення (відстрочення) податкового зобов`язання виключає застосування штрафних санкцій та пені, суд вважає помилковим, адже при стягненні коштів за податковим боргом відповідно (незалежно від факту застосування чи незастосування процедур відстрочення або розстрочення виконання рішення суду) цей строк (слід розуміти строк виконання самостійно задекларованих податкових зобов`язань) не змінюється, позаяк за рішенням суду вже стягується не податкове зобов`язання, а податковий борг, розстрочення чи відстрочення стосується не оплати податкового зобов`язання, а здійснення платежу за рішенням суду. Застосування контролюючим органом міри юридичної відповідальності у вигляді штрафу не може залежати від рішення суду про розстрочення чи відстрочення виконання раніше винесеного судом рішення про стягнення податкового боргу, адже рішення суду про розстрочення не змінює, і, в силу закону, об`єктивно не здатне змінити строк оплати узгоджених податкових зобов`язань, котрі вже трансформувались у податковий борг.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 21.11.2017 № про нарахування штрафу у розмірі 215 935, 32 грн за несвоєчасну сплату податку на додану вартість винесено податковим органом правомірно, а тому позовні вимоги Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків не підлягають задоволенню.

Судовий збір не підлягає розподілу у зв`язку з відмовою у задоволенні позову.

Керуючись статтями 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 257, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Обласного комунального підприємства Донецьктеплокомуненерго (місцезнаходження: пров. Земляний, буд. 2, м. Краматорськ, Донецька область, 84307; ) до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (місцезнаходження: вул. Благовіщенська, буд. 30, м. Харків, Харківська область, 61052; ) про скасування податкового повідомлення-рішення від 21.11.2017 № про нарахування штрафу у розмірі 215 935, 32 грн за несвоєчасну сплату податку на додану вартість, - залишити без задоволення.

Повний текст рішення складено 10 жовтня 2024 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Голуб