Справа № 520/27917/24
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2024-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 жовтня 2024 р. Справа № 520/27917/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Кухар М.Д., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , до Фізичної особи Начальника відділу обслуговування громадян №14 Тертишної Анни Сергіївни ( АДРЕСА_2 , про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Начальника відділу обслуговування громадян №14 Тертишної Анни Сергіївни , в якому просив суд:

-зобов`язати фізичну особу Начальника відділу обслуговування громадян №14, яка на даний час займає вказану посаду скасувати перерахунок з 01.01.2010 в розмірі 1152,32 про що скласти офіційний документ.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 суд позбавлений можливості належним виконати вимоги ч.1 ст.171 КАС України у повному обсязі, оскільки позовна заява викладена позивачем власноруч (що не заборонено нормами КАС України), проте викладена нерозбірливим почерком, в результаті чого неможливо з`ясовувати зміст позовних вимог, обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, визначити чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності та вирішити інші питання.

Верховний Суд в ухвалі від 18.10.2019 залишаючи без руху касаційну скаргу на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 24.07.2019 та ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 24.09.2019 по справі №335/4001/19, зазначив, що касаційна скарга написана позивачем власноруч, проте така скарга яка викладається власноруч, повинна бути викладена розбірливим почерком, без дописок, виправлень чи підчисток, та не повинна містити незрозумілих абревіатур чи скорочень, які не є загальноприйнятими для недопущення неоднозначного тлумачення доводів касаційної скарги.

Крім того, повинен відповідати вимогам ч. 5 ст.160 КАС України, зокрема, щодо зазначення у позові реєстраційного номера облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу).

Судом встановлено, що позивач не надав інформацію про реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача.

Таким чином, усуваючи вказаний недолік, позивачу необхідно надати інформацію про реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача.

Згідно з п.5 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Верховний Суд в постанові від 01 червня 2022 року по справі № 460/100/21 зазначив, що, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

За змістом положень статті 87 Закону України «Про пенсійне забезпечення» №1788-ХІІ та статті 46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» № 1058-IV строк давності не застосовується лише до вимог щодо нарахованих пенсій, а не тих, які не були нараховані пенсійним органом.

Аналогічна правова позиція застосована Верховним Судом у подібних правовідносинах у постанові від 9 лютого 2022 року у справі № 460/8776/20.

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Позивач зокрема просить суд зобов`язати фізичну особу Начальника відділу обслуговування громадян №14, яка на даний час займає вказану посаду скасувати перерахунок з 01.01.2010 в розмірі 1152,32 про що скласти офіційний документ.

Судом встановлено, що адміністративний позов направлено засобами поштового зв`язку 23.09.2024 року та зареєстровано судом 04.10.2024 року.

Тобто, позивач звернувся з даним позовом поза межами шестимісячного строку звернення з позовом до суду.

Позивачем до позовної заяви не було додано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

таким чином, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Також, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звертається до суду із позовною заявою до Фізичної особи Начальника відділу обслуговування громадян №14 ОСОБА_2 .

Згідно ч.1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 7 ч.1 ст. 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, зазвичай майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Стосовно терміна владні управлінські функції, то ознака владні полягає в наявності у суб`єкта повноважень застосовувати надану йому владу, за допомогою якої впливати на розвиток правовідносин, а поняття управлінські функції - це основні напрямки діяльності органу влади, його посадової чи службової особи або іншого уповноваженого суб`єкта, спрямовані на управління діяльністю підлеглого суб`єкта.

З огляду на вказане до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома чи більше суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у правовідносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний (зобов`язані) виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, позивачу необхідно визначитись чи звертається він до Фізичної особи, чи до особи владних повноважень- Начальника відділу обслуговування громадян №14, тобто визначитись з відповідачем та з вимогами до нього.

Також, суд вказує, що статтею 159 КАС України визначено, що заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або від зиву.

Стаття 160 КАС України вказує, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду із документом під назвою "заява", замість "позовна заява", як того вимагає діюче законодавство.

Таким чином, усуваючи вказаний недолік, позивачу необхідно привести позовну заяву до вимог діючого законодавства.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.160,161 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви буз руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

.

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи Начальника відділу обслуговування громадян №14 ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без рухута запропонувати усунути вказані недоліки протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки адміністративної позовної заяви. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кухар М.Д.