Справа № 755/7643/24
Суддя: Хромова О. О.
Дата ухвалення: 2024-10-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №:755/7643/24
Провадження №: 2-а/755/118/24
УХВАЛА

"17" жовтня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Хромової О.О., розглянувши клопотання Головного управління Національної поліції у місті Києві про розгляд справи у судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін та виклик свідка, подане в межах розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дніпровського районного суду міста Києва перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 22 травня 2024 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (в письмовому провадженні). Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

04 липня 2024 року від Головного управління Національної поліції у місті Києві до суду надійшов відзив на адміністративний позов. До відзиву додано клопотання про розгляд справи у судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін.

На обґрунтування клопотання відповідач зазначає, що дана справа має важливе значення для Головного управління Національної поліції у місті Києві і вимагає повного і всебічного встановлення обставин справи. Для повного і всебічного з`ясування обставин справи є необхідність заслухати пояснення старшого дільничного офіцера поліції Дніпровського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_2 , який виніс оскаржувану позивачем постанову. Також відповідач бажає надати усні пояснення по суті спору, дослідити у судовому засіданні матеріали відеозаписів з портативних відеореєстраторів (бодікамер) поліцейських, що перебували на місці виклику.

Вивчивши матеріали поданого відповідачем клопотання, суд зазначає таке.

Згідно із статтею 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною шостою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Також слід зазначити, що спрощене провадження спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, розглядом всіх заявлених клопотань, тобто спрощене провадження не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Отже, сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог позову та на підтвердження обставин, викладених у такому позові, у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується своїми правами, передбаченими КАС України. Усі наявні у справі докази на спростування вимог позовної заяви або на її підтвердження, безперешкодно можуть бути надані учасниками справи до суду в межах розгляду такої справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Крім того, суд зазначає, що сторони не позбавлені можливості самостійно долучати до матеріалів справи будь-які докази, які на їх думку, можуть вплинути на розгляд даної справи по суті, у строки визначені судом або КАС України.

Відповідно до частини першої статті 65 КАС України, як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Суд звертає увагу, що цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставини справи за допомогою органів чуттів та відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. І саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти так, як вони дійсно відбувалися для можливості уникнення формалізму та зловживання процесуальними правами.

Подібні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 489/4827/16-а, та постанові Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2022 року у справі № 675/1590/21.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що дільничний офіцер, який виніс оскаржувану постанову не може бути об`єктивним свідком, у зв`язку із чим, підстави для задоволення клопотання про його допит в якості свідка відсутні.

Суд також враховує, що станом на дату постановлення цієї ухвали клопотання про допит інших осіб, які можуть повідомити про обставини справи, відповідачем не заявлено, так само, як і не заявлено клопотання про долучення до матеріалів справи матеріалів відеозаписів з портативних відеореєстраторів (бодікамер) поліцейських, що перебували на місці виклику.

При цьому суд зауважує, що бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи саме з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі № 668/13907/13ц).

Вивчивши матеріали справи, предмет та підстави позову, категорію справи, яка не є справою значної складності, склад учасників справи, обсяг наявних у справі матеріалів, сформульовані сторонами позиції в заявах по суті справи, суд вважає, що у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін слід відмовити.

Керуючись статтею 65, 248, 256, 262, 263 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції у місті Києві про розгляд справи у судовому засідання з повідомленням (викликом) сторін та виклик свідка, подане в межах розгляду адміністративної справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя О.О. Хромова