Справа № 160/25536/23
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2024-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 вересня 2024 року м. Дніпросправа № 160/25536/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Поспєлової А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКС ФЕРТІГХАУС»

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2024 року (суддя Єфанова О.В.)

у справі №160/25536/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКС ФЕРТІГХАУС»

до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області

про визнання дій протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення, податкової вимоги та рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВКС ФЕРТІГХАУС» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому з у урахуванням уточненої позовної заяви просило:

визнати поважними причини неподання на реєстрацію податкових накладних, які не були подані ТОВ «ВКС ФЕРТІГХАУС» на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних в період з 13.07.2022 по 21.11.2022;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № форми Н від 07.06.2023 про застосування штрафних в сумі 1942427 грн;

визнати протиправними та скасувати податкову вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області форми Ю від 29 серпня 2023 року №0-0436 та рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №0-0436 про опис майна ТОВ «ВКС ФЕРТІГХАУС» в податкову заставу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в період з 13.07.2022 по 21.11.2022 ТОВ «ВКС ФЕРТІГХАУС» було визнано таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість згідно додатку №1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, у зв`язку з чим позивачем не було вчасно подано податкові накладі на реєстрацію в ЄРПН, оскільки віднесення платника податку до переліку ризикових безумовно призводить до негативних наслідків у вигляді зупинки реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних усіх поданих ним податкових накладних та репутаційні ризики платника податку. Отже, всі подані ТОВ «ВКС ФЕРТІГХАУС» на реєстрацію податкові накладні в період дії незаконного рішення про віднесення позивача до критеріїв ризикового - з 13.07.2022 по 21.11.2022 були б зупинені автоматично, без належної перевірки.

Після того, як 21.11.2022 в електронному кабінеті платника податків TOB «ВКС ФЕРТІГХАУС» з`явилося повідомлення про скасування статусу підприємства таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податків на додану вартість, позивач вчинив всі необхідні дії для реєстрації податкових накладних. Таким чином, позивач вважає, що з 13.07.2022 по 21.11.2022 він був позбавлений можливості реєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку із протиправною поведінкою відповідача. Фактично відповідач штучно, завдяки своїм протиправним діям, створив передумови для фіксування порушення та нарахування значних штрафів підприємству, оскільки: з однієї сторони відповідач надав статус TOB «ВКС ФЕРТІГХАУС» ризикового підприємства, що для позивача не дозволяє взагалі реєструвати ПН/PK, а з іншої сторони відповідач незаконно створює можливість для застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрації цих же податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.

Суд виходив з того, що перевірка контролюючим органом на відповідність критеріям ризиковості платника податків здійснюється при реєстрації кожної податкової накладної/розрахунку коригування, незалежно від факту віднесення платника податків до переліку ризикових, та є передбаченим законом заходом контролю. Крім того, суд встановив, що в період дії рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, позивачем подано на реєстрацію податкову накладу від 31.07.2022 року №1, яка направлена 22.08.2022 та має статус зареєстрована.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, зазначає, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим та безпідставним та таким що підлягає скасуванню у зв`язку із тим, що рішення ухвалено із порушенням норм матеріального права та неповним з`ясуванням обставин, що має значення для справи, а зроблені висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.

Скаржник зазначає, що судом не досліджено питання незаконності віднесення підприємства до критерію ризикового підприємства, тоді як саме протиправні дії відповідача спричинили несприятливі наслідки для позивача, призвели до прийняття протиправного податкового повідомлення-рішення № від 07.06.2023.

ТОВ «ВКС ФЕРТІГХАУС» наполягає на тому, що воно було позбавлено можливості дотримання встановлених законом правил щодо строків реєстрації податкових накладних, оскільки в разі подання податкових накладних на реєстрацію платник податків отримує автоматичне зупинення таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та подальшу відмову в їх реєстрації, що неможливо виправити в майбутньому, навіть після скасування критерія ризиковості платника податків. Таким чином, позивач вказує, що в його діях відсутня винна поведінка, а усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи (пп.4.1.4. п.4.1 cm.4, п. 56.21 ст. 56 Кодексу).

Щодо штрафних санкцій позивач посилається на мораторій на застосування штрафних санкцій, який діяв до з березня 2020 року до 26 травня 2022 року включно, зазначає, що відповідно до складеного відповідачем розрахунку штрафних санкцій відповідач нарахував штраф за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної №3 від 21.02.2022 за час дії мораторію.

В судовому засіданні представник позивача підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечує, відповідно до поданого відзиву просить рішення суду першої інстанції залишити без змін як законне та обґрунтоване.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ТОВ «ВКС ФЕРТІГХАУС» з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 розділу V Податкового кодексу України за лютий-листопад 2022 року, за результатами якої складений акт від 14.04.2023 №13338/04-36-04-07/38301100.

Перевіркою встановлено порушення пункту 201.10 статті 201 розділу V Податкового кодексу України, а саме: порушено граничні строки реєстрації податкових накладних, а саме:

№1 від 31.07.2022 - дата реєстрації 22.08.2022;

№7 від 17.08.2022 - дата реєстрації 07.12.2022;

№8 від 18.08.2022 - дата реєстрації 07.12.2022;

№9 від 22.08.2022 - дата реєстрації 07.12.2022;

№6 від 16.08.2022 - дата реєстрації 05.12.2022;

№4 від 21.10.2022 - дата реєстрації 12.12.2022;

№5 від 27.10.2022 - дата реєстрації 12.12.2022;

№2 від 19.10.2022 - дата реєстрації 12.12.2022;

№3 від 05.08.2022 - дата реєстрації 28.11.2022;

№1 від 03.08.2022 - дата реєстрації 28.11.2022;

№2 від 04.08.2022 - дата реєстрації 28.11.2022;

№4 від 15.08.2022 - дата реєстрації 28.11.2022;

№5 від 15.08.2022 - дата реєстрації 05.12.2022;

№1 від 08.09.2022 - дата реєстрації 22.11.2022;

№3 від 21.02.2022 - дата реєстрації 22.11.2022;

№2 від 02.11.2022 - дата реєстрації 16.12.2022;

№3 від 20.10.2022 - дата реєстрації 13.12.2022;

№1 від 01.11.2022 - дата реєстрації 16.12.2022;

№3 від 03.11.2022 - дата реєстрації 23.12.2022.

На підставі акту перевірки від 14.04.2023 за №13338/04-36-04-07/38301100 відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення № форми Н від 07.06.2023 про застосування штрафних згідно п.120-1 ст.120-1 ПК України в сумі 1942427 грн (розрахунок штрафу а.с.16), яке направлено на адресу позивача, отримано ним 03.07.2023 (а.с.43).

29.08.2023 контролюючим органом сформовано податкову вимогу форми Ю від 29 серпня 2023 року №0-0436 про те, що станом на 28.08.2023 сума податкового боргу підприємства становить 1926811,27 грн, який складається з штрафних (фінансових) санкцій з податку на додану вартість.

Також 29.08.2023 відповідачем прийнято рішення від №0-0436 про опис майна ТОВ «ВКС ФЕРТІГХАУС» в податкову заставу.

Не погодившись з означеними рішеннями та податковою вимогою, позивач звернувся до суду з позовом.

За позицією позивача на строки реєстрації податкових накладних вплинув той факт, що з 13.07.2022 по 21.11.2022 позивач незаконно перебував у статусі підприємства, якого визнано таким, що відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, відповідно до рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.07.2022 №22004.

Рішенням комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 21.11.2022 №32653 позивача виключено з переліку ризикових платників.

За твердженням позивача відповідність платника податку Критеріям ризиковості безумовно призводить до негативних наслідків у вигляді зупинення реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних усіх поданих ним податкових накладних та репутаційні ризики платника податку. А це означає, що всі подані позивачем на реєстрацію податкові накладні, в період дії рішення про віднесення позивача до критеріїв ризикового, з 13.07.2022 по 21.11.2022, були б зупинені автоматично, без належної перевірки.

З приводу цих доводів суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

У відповідності до абз.1 п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

За правилами п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п.3 Порядку №1165 в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, складеної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості хоча б одного з товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності визначеним у цьому пункті ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

За правилами абз.1 п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Відповідно до п. 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Виходячи з положень Порядку №1165, рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 13.07.2022 №22004 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку є індивідуальним актом у відношенні до позивача у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, може бути оскаржено у судовому порядку, тому питання правомірності цього рішення є предметом окремого судового розгляду.

В даному випадку, означене рішення ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 13.07.2022 №22004 в установленому порядку позивачем не оскаржено, протиправним не визнано.

Також суд апеляційної інстанції вважає, що факт включення платника податку до переліку ризикових платників не має прямим наслідком відмову контролюючого органу у реєстрації поданих на реєстрацію податкових накладних.

Як зазначено в пп. 3 п. 11 Порядку №1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування міститься пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року №520 затверджений Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, згідно якому прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня) - п. 2 Порядку.

Відповідно до п.3, п.4 Порядку №520 в редакції на час виникнення спірних правовідносин комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до п.11 Порядку №520 підставами для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі є:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Отже, за наведеного правового регулювання відсутні підстави вважати, що зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є безумовною підставою для відмови в реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування.

Також чинне податкове законодавство визначає не наведені позивачем обставини в якості підстав, які б звільняли платника податку від дотримання встановлених ст.201 ПК України строків реєстрації податкових накладних.

Відповідно до абз.14-16 п.201.10 ст.201 ПК України в редакції на час виникнення спірних правовідносин реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (абз.19).

Отже, порушення таких строків свідчить про наявність порушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу в залежності від терміну такого порушення, як то передбачено п.120-1. ст.120- ПК України.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Разом з тим, згідно з пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Таким чином, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Отже, в даному випадку правове значення має саме факт вчинення відповідного порушення, складом якого є порушення строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.

Водночас пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України містить чітку вказівку на темпоральний критерій застосування з 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Законом України від 12.05.2022 №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27.05.2022, внесені зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, згідно з якими тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Відповідно до пп. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Згідно підпункту 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідних положень ПК України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Тобто, Законом №2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

При цьому, підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України скасовано дію мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних передбачено лише для платників податків щодо реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до 27.05.2022 (дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану») за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022.

В спірному випадку позивачем контролюючому органу не подавалась відповідна заява, факт неможливості виконувати свої податкові зобов`язання, зокрема, щодо дотримання термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН, не підтверджений. А посилання на наявність рішення про відповідність платника податку на додану вартість позивача критеріям ризиковості платника податку в період з 13.07.2022 по 21.11.2022 не впливає на встановлений ст.201 ПК України обов`язок щодо реєстрації податкових накладних з урахуванням визначених цією нормою граничних строків.

Стосовно податкової накладної №3 від 21.02.2022 на суму ПДВ 416666,67 грн судом з`ясовано, що вона зареєстрована в ЄРПН 22.11.2022. При цьому штраф відповідно до п.120-1.1 ст.120 ПК України обрахований контролюючим органом в розмірі 40%, що становить суму 166666,67 грн. за кількість днів порушення термінів реєстрації 131, тобто за період, починаючи після 15.07.2022, що цілком узгоджується з наведеними вище правовими нормами.

Таким чином, наведене вище свідчать, що приймаючи податкове повідомлення-рішення № форми Н від 07.06.2023 про застосування штрафних в сумі 1942427 грн, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області діяло в межах наданих йому повноважень, на підставі та у спосіб, що визначені законами України, правові підстави для визнання означеного податкового повідомлення-рішення протиправним відсутні.

По суті прийнятих відповідачем оскаржуваних податкової вимоги та рішення про опис майна у податкову заставу від 29 серпня 2023 року суд апеляційної інстанції з огляду на фактичні обставини справи, також вважає відсутніми підстави для їх скасування.

Відповідно до пп.14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом, вважається податковим боргом.

Відповідно до п.59.1 ст.59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання (п.59.3 ст.59 ПК України).

За правилами п.88.1, 88.2 ст.88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

Згідно приписів п.89.2 ст. 89 ПК України з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

Відповідно до п.89.3 ст.89 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

В спірному випадку позивачем не зазначено жодних обставин, які б свідчили про відсутність у нього податкового боргу з податку на додану вартість станом на 28.08.2023 в розмірі 1926811,27 грн, як то вказано в податковій вимогі від 29.08.2023 №0-0436.

Наведені вище аргументи позивача про неправомірне застосування до нього штрафних санкцій за п.120-1.1 ст.120 ПК України спростовуються матеріалами справи. Інші підстави для визнання оскаржуваної податкової вимоги та рішення про опис майна у податкову заставу протиправними позивачем не наведені, судом за наявних у справі доказів не встановлено.

Підсумовуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив правильне рішення про задоволення позову.

Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 310, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ВКС ФЕРТІГХАУС» залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2024 року у справі №160/25536/23 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко