Справа № 260/10109/23
Суддя: Матковська Зоряна Мирославівна
Дата ухвалення: 2024-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 рокуЛьвівСправа № 260/10109/23 пров. № А/857/11569/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Матковської З.М.,

суддів Гудима Л.Я., Ніколіна В.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року у справі №260/10109/23 за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Закарпатській області до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, Ужгородської міської ради Закарпатської області, третя особа Комунальне підприємство «Уж-світло» Ужгородської міської ради про звернення стягнення податкового боргу,

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Закарпатській області звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, Ужгородської міської ради, третя особа - Комунальне підприємство «Уж-світло» Ужгородської міської ради, яким просить винести судове рішення, яким звернути стягнення податкового боргу КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 96277,53 грн в т.ч. за платежами: 14010100 «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» у розмірі 69517,00 грн; 71010000 «Єдиний внесок, нарахований роботодавцями на суми: заробітної плати; винагороди за договорами ЦПХ; допомоги по тимчасовій непрацездатності та допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами» у розмірі 26760,53 грн на кошти Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради та кошти Ужгородської міської ради.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що комунальне підприємство «Уж-світло» Ужгородської міської ради перебуває на обліку в податковому обліку як платник податків та зборів. Вказане підприємство за організаційно-правовою формою є комунальним підприємством. Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань засновником КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради є Департамент міського господарства Ужгородської міської ради (змінено назву на Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради),

За КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради рахується податковий борг у розмірі 69517,00 грн за платежем: 14010100 «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» та заборгованість по платежу 71010000 «Єдиний внесок, нарахований роботодавцями на суми: заробітної плати; винагороди за договорами ЦПХ; допомоги по тимчасовій непрацездатності та допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами» у розмірі 26760,53 грн. Загалом заборгованість за КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради з урахуванням вказаних платежів становить 96277,53 грн, який станом на день подачі позовної заяви до суду відповідачем не погашений.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року адміністративний позов Головного управління ДПС у Закарпатській області до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, Ужгородської міської ради, третя особа - Комунальне підприємство «Уж-світло» Ужгородської міської ради про звернення стягнення податкового боргу, - задоволено повністю. Звернуто стягнення податкового боргу Комунального підприємства «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 96277,53 грн в т.ч. за платежами: 14010100 «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» у розмірі 69517,00 грн; 71010000 «Єдиний внесок, нарахований роботодавцями на суми: заробітної плати; винагороди за договорами ЦПХ; допомоги по тимчасовій непрацездатності та допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами» у розмірі 26760,53 грн на кошти Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради та кошти Ужгородської міської ради.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, вважаючи, що судом першої інстанції неправильно застосовані норми матеріального права, а також не досліджено обставини, що мають значення для справи.

Апелянт вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що у відповідності до Статуту Комунального підприємства «Уж-світло» комунальне підприємство «Уж-світло» Ужгородської міської ради засноване на власності територіальної громади міста і є майном Ужгородської міської ради та підпорядковане Управлінню майном міста і підконтрольне Головному управлінню міського господарства (в житлово-комунальному напрямку господарської діяльності). Відповідно до розділу 3 Статуту Підприємство є юридичною особою. Права і обов`язки юридичної особи Підприємство набуває з дня державної реєстрації.

З урахуванням положень Статуту Підприємства, податковий борг Комунального підприємства «Уж-світло» не може бути стягнутий з Власника Підприємства (Ужгородська міська рада) і Уповноваженого власника (ДМІ Ужгородської міської ради).

Нормами пунктів 96.1-96.3 статті 96 Податкового кодексу України встановлено, що у разі якщо сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна комунального підприємства, не покриває суму його податкового боргу і витрат, пов`язаних з організацією та проведенням публічних торгів, або у разі відсутності у такого боржника власного майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено, контролюючий орган зобов`язаний звернутись до органу місцевого самоврядування чи органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить майно такого платника податків, з поданням щодо прийняття рішення про: виділення коштів місцевого бюджету на сплату податкового боргу такого платника податків. Рішення про фінансування таких витрат розглядається на найближчій сесії відповідної ради; затвердження плану досудової санації такого платника податків, який передбачає погашення його податкового боргу; ліквідацію такого платника податків та призначення ліквідаційної комісії; прийняття сесією відповідної ради рішення щодо порушення справи про банкрутство платника податків.

Зазначає, що 01 березня 2013 року Ужгородською міською радою було прийнято рішення №824 «Про ліквідацію комунального підприємства «Уж-світло», яким вирішено ліквідувати КП «Уж-світло».

Відповідно, апелянт звертає увагу суду, що в частині виділення коштів КП «Уж-світло» для сплати заборгованості по податкових платежах було повідомлено, що відповідно до положень п. 9 Постанови КМУ 28 лютого 2002 №228 «Про затвердження Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ» одержувач бюджетних коштів використовує бюджетні кошти відповідно до вимог бюджетного законодавства на підставі плану використання бюджетних коштів, що містить розподіл бюджетних асигнувань. Вважає, що одержувачем не може бути суб`єкт господарювання, громадська чи інша організація, яку визнано в установленому порядку банкрутом, стосовно якої порушено справу про банкрутство чи яка перебуває в стадії ліквідації, крім вугледобувних підприємств, щодо яких введено процедуру розпорядження майном. Наголошує, що звернення стягнення податкового боргу на кошти органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке підприємство або його майно, без дотримання порядку, встановленого ст. 96 ПК України, є недопустимим.

Вказує, що відповідно до вимог ст. 96 КП податковий орган було повідомлено про прийняття одного із зазначених у п. 96.1 та 96.2 цієї статті рішень, а саме, рішення про ліквідацію комунального підприємства, а також про відсутність можливості виділення коштів КП «Уж-світло» для сплати заборгованості по податкових платежах. Як наслідок, вважає необґрунтованим твердження позивача про невиконання Ужгородською міською радою та департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради норм Кодексу передбачених п. 96.1 статті 96 ПК України, а відтак і наявність підстав для звернення контролюючого органу до суду про стягнення боргу у розмірі 96 277,53 грн з Ужгородської міської ради та з Ужгородської міської ради та Департаменту міської інфраструктури.

Просить скасувати рішення та ухвалу суду першої інстанції і відмовити у задоволенні позову.

Позивачем поданий відзив на апеляційну скаргу, суть якого зводиться до того, що рішення суду є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм процесуального права, при повному та всебічному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, доведеністю обставин, що мають значення для справи. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Оскільки апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні), апеляційний суд відповідно до вимог пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розглядає справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що «Уж-світло» за організаційно-правовою формою є комунальним підприємством, а відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань засновником КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради є Департамент міського господарства Ужгородської міської ради (змінено назву на Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради), із місцезнаходженням: 88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, буд. 3. Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради за організаційно-правовою формою юридичної особи: орган місцевого самоврядування.

Апелянтом не заперечується, що за КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради рахується податковий борг за платежами: 14010100 «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» у розмірі 69517,00 грн; 71010000 «Єдиний внесок, нарахований роботодавцями на суми: заробітної плати; винагороди за договорами ЦПХ; допомоги по тимчасовій непрацездатності та допомоги у зв`язку з вагітністю та пологами» у розмірі 26760,53 грн.

Загалом заборгованість за КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради з урахуванням вказаних платежів становить 96277,53 грн.

У зв`язку з несплатою узгоджених сум КП «Уж-світло» виставлено податкову вимогу: №14 від 23.01.2013 про наявність податкового боргу за узгодженими податковими зобов`язаннями, яку КП «Уж-світло» вручено нарочно 23.01.2013.

Головним управлінням ДПС у Закарпатській області вживались заходи для стягнення вищенаведених сум податкового боргу в судовому порядку.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 27.03.2013 по справі №807/788/13-а вирішено стягнути з КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради податковий борг у розмірі 44478,00 грн.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 18.03.2014 по справі №807/503/14 вирішено стягнути з КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради податковий борг у розмірі 24898,00 грн.

На підставі вищенаведених судових рішень податковим органом були вжиті дії по стягненню коштів з рахунків Відповідача шляхом винесення: інкасового доручення №5788-17 від 23.02.2018 на суму 44478,00 грн, інкасового доручення №5785-17 від 23.02.2018 на суму 44478,00 грн, інкасового доручення №6493-50 від 14.12.2018 на суму 24898,00 грн, інкасового доручення №6486-50 від 14.12.2018 на суму 44478,00 грн, інкасового доручення №6492-50 від 14.12.2018 на суму 24898,00 грн, інкасового доручення №6490-50 від 14.12.2018 на суму 24898,00 грн, інкасового доручення №229-13 від 14.06.2021 на суму 19754,00 грн, інкасового доручення №230-13 від 14.06.2021 на суму 19754,00 грн, інкасового доручення №213-13 від 14.06.2021 на суму 19754,00 грн, платіжної інструкції №455-13 від 25.11.2022 на суму 24898,00 грн, платіжної інструкції №272 від 25.09.2023 на суму 24898,00 грн.

Вказані інкасові доручення та платіжні інструкції були повернуті банками без повного виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради.

З метою встановлення майна у КП «Уж-світло», яке може бути предметом погашення податкового боргу та опису майна у податкову заставу позивачем подано наступні запити:

- від 15.03.2023 №2394/5/07-16 до Головного управління Держпродслужби в Закарпатській області та отримано відповідь від 07.04.2023 №Вих-09/874-23 про відсутність зареєстрованого за вказаним боржником майна,

- від 15.03.2023 №2376/5/07-16-13-02-11 до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області та отримано відповідь №11-7-0.2-1639/2-23 від 28.04.2023 про відсутність зареєстрованих земельних ділянок за вказаним боржником,

- від 15.03.2023 №2375/5/07-16 до КП «Архітектурно-планувальне бюро» Ужгородської міської ради та отримано відповідь від 10.04.2023 №113/23 про відсутність зареєстрованого нерухомого майна за вказаним боржником,

- від 16.03.2023 №2420/5/07-16-13-02-11 до Управління Держпраці у Закарпатській області та отримано відповідь №3Х/3/4464-23 від 13.04.2023 про відсутність інформації про реєстрацію технологічних транспортних засобів в Закарпатській області за вказаним боржником.

Відсутність майна у КП «Уж-світло» Ужгородської міської ради також підтверджується Інформацією з Довідки від 22.09.2023 №347692392 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, а також постановами з виконавчої служби про повернення виконавчого документу стягувачу від 29.11.2017 ВП №53409486 та від 28.09.2018 №55914015 у зв`язку з відсутністю у боржника майна на яке може бути звернене стягнення.

Головним управлінням ДПС у Закарпатській області до Ужгородської міської ради та Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради, як органу управління, до сфери управління якого належить майно КП «Уж-світло», відповідно до п. 96.1 ст. 96 ПК України було вручено подання з проханням про прийняття рішення та вжиття заходів визначених ст. 96 ПК України щодо боржника, а саме:

- від 23.12.2015 №5197/9/07-01-23 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявною заборгованість КТ «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 96277,53 грн станом на 22.12.2015 та необхідністю прийняття рішення.

Департамент міського господарства листом від 25.01.2016 №2106/24-01-12 надав відповідь, що з метою якнайшвидшого погашення податкової заборгованості, на чергове засідання сесії міської ради винесено проект рішення про припинення діяльності КП «Уж-Світло». У разі прийняття даного рішення КП «Уж-Енергія» буде встановлено правонаступником усіх майнових і немайнових прав і обов`язків комунального підприємства. Подальший шлях погашення заборгованості буде по податках і платежах буде здійснюватись у визначеному законодавством порядку;

- від 17.06.2016 №2131/9/07-01-17 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявною заборгованість KП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 96277,53 грн станом на 16.06.2016 та необхідністю прийняття рішення.

Департамент міського господарства листом від 14.07.2016 №1367/1364/24-01-12 надав відповідь, що відповідно до пункту 96.1.3. статті 96 ПК України засновником - Ужгородською міською радою прийнято рішення про ліквідацію платника податків та призначено ліквідатора (Ракущинець Андрій);

- від 08.01.2019 №25/9/07-16-17-05-16 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявною заборгованість KП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 69517,00 грн з ПДВ та заборгованість з ЄCB у розмірі 26760,53 грн станом на 03.01.2019 та необхідністю прийняття рішення.

Виконавчий комітет Ужгородської міської ради листом від 14.01.2019 №63/03-10 надав відповідь, що фінансова допомога передбачена виключно діючим комунальним підприємствам та здійснюється двома шляхами, як поповнення статутного капіталу шляхом грошових внесків або ж у вигляді дотацій на покриття збитків за попередні періоди та Ужгородською міською радою було прийнято рішення І сесії VII скликання №100 від 04.02.2016 про припинення діяльності КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради;

- від 18.12.2019 №1921/9/07-16-50-10-21 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявністю податкового боргу КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 69517,00 грн з ПДВ та заборгованість з ЄСВ у розмірі 26760,53 грн станом на 18.12.2019 та необхідністю прийняття рішення. Виконавчий комітет Ужгородської міської ради листом від 16.01.2020 №4087/03-10 надав відповідь, що фінансова допомога передбачена виключно діючим комунальним підприємствам та здійснюється двома шляхами, як поповнення статутного капіталу шляхом грошових внесків або ж у вигляді дотацій на покриття збитків за попередні періоди та рішенням від 01.03.2013 №824 Ужгородська міська рада вирішила ліквідувати КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради;

- від 10.07.2020 №10005/10/07-16-50-10-22 про виконання вимог ст.96 ПКУ у зв`язку з наявністю податкового боргу КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 69517,00 грн з ПДВ та заборгованість з ЄСВ у розмірі 26760,53 грн станом на 09.07.2020 та необхідністю прийняття рішення.

Виконавчий комітет Ужгородської міської ради листом від 20.07.2020 №2103/03-15 надав відповідь, що фінансова допомога передбачена виключно діючим комунальним підприємствам та здійснюється двома шляхами, як поповнення статутного капіталу шляхом грошових внесків або ж у вигляді дотацій на покриття збитків за попередні періоди та Ужгородською міською радою було прийнято рішення №824 від 01.03.2013 про «Про ліквідацію KП «Уж-Світло»;

- від 11.11.2020 №3385/9/07-16-13-03-13 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявною заборгованість КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 96277,53 грн, в т.ч. 69517,00 грн з ПДВ та заборгованість по єдиному внеску у розмірі 26760,53 грн станом нa 09.11.2020 та необхідністю прийняття рішення.

Виконавчий комітет Ужгородської міської ради листом від 14.12.2020 №3437/03-15 надав відповідь, що фінансова допомога передбачена виключно діючим комунальним підприємствам тa здійснюється двома шляхами, як поповнення статутного капіталу шляхом грошових внесків або ж у вигляді дотацій на покриття збитків за попередні періоди та Ужгородською міською радою було прийнято рішення №824 від 01.03.2013 про «Про ліквідацію КП «Уж-Світло»;

- від 10.06.2021 №8200/6/07-16-13-02-14 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявністю податкового боргу КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 69517,00 грн з ПДВ та заборгованість з ЄСВ у розмірі 26760,53 грн станом на 07.06.2021 тa необхідністю прийняття рішення.

Виконавчий комітет Ужгородської міської ради листом від 29.06.2021 №2039/03-10 надав відповідь, що фінансова допомога передбачена виключно діючим комунальним підприємствам та здійснюється двома шляхами, як поповнення статутного капіталу шляхом грошових внесків або ж у вигляді дотацій на покриття збитків за попередні періоди та Ужгородською міською радою було прийнято рішення №824 від 01.03.2013 про «Про ліквідацію КП «Уж-Світло»;

- від 10.11.2021 №l2974/5/07-16-13-02-12 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявністю податкового боргу КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 69517,00 грн з ПДВ та заборгованість з ЄСВ у розмірі 26760,53 грн станом на 09.11.2021 та необхідністю прийняття рішення.

Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради листом від 03.12.2021 №680/32.01-12 надав відповідь, що фінансова допомога передбачена виключно діючим комунальним підприємствам тa здійснюється двома шляхами, як поповнення статутного капіталу шляхом грошових внесків або ж у вигляді дотацій на покриття збитків за попередні періоди та Ужгородською міською радою було прийнято рішення №824 від 01.03.2013 про «Про ліквідацію КП «Уж-Світло»;

- від 28.03.2023 №2741/5/07-16-13-02-09 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявністю податкового боргу КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 69517,00 грн з ПДВ та заборгованість з ЄСВ у розмірі 26760,53 грн станом на 27.03.2023 та необхідністю прийняття рішення.

Виконавчий комітет Ужгородської ради листом від 26.04.2023 №l301/03-15 надав відповідь, що фінансова допомога передбачена виключно діючим комунальним підприємствам та здійснюється двома шляхами, як поповнення статутного капіталу шляхом грошових внесків або ж у вигляді дотацій на покриття збитків за попередні періоди та Ужгородською міською радою було прийнято рішення №824 від 01.03.2013 про «Про ліквідацію КП «Уж-Світло»;

- від 28.03.2023 №2742/5/07-16-13-02-09 про виконання вимог ст. 96 ПКУ у зв`язку з наявністю податкового боргу КП «Уж-Світло» Ужгородської міської ради у розмірі 69517,00 грн 3 ПДВ та заборгованість з ЄСВ у розмірі 26760,53 грн станом на 27.03.2023 та необхідністю прийняття рішення.

Департамент міської інфраструктури листом від 26.04.2023 №224/30.01-12 надав відповідь, що фінансова допомога передбачена виключно діючим комунальним підприємствам та здійснюється двома шляхами, як поповнення статутного капіталу шляхом грошових внесків або ж у вигляді дотацій на покриття збитків за попередні періоди та Ужгородською міською радою було прийнято рішення №824 від 01.03.2013 про «Про ліквідацію КП «Уж-Світло».

Позивач вважає, що вказані питання - про виділення майна та прийняття рішення залишилися відповідачами не виконаними, а податковий борг залишається зі сторони третьої особи непогашеним. При цьому, процедура стягнення боргу за рахунок коштів, які знаходяться у власності самого платника, що передбачена ст.95 ПК України, не призвела до погашення податкового боргу КП «Уж-Світло».

Неприйняття відповідачами рішень та невжиття заходів щодо погашення заборгованості КП «Уж-Світло» стали підставою для реалізації права контролюючого органу щодо звернення до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що податковим органом здійснено вичерпний перелік заходів, що передував можливості звернення до суду, а також дотримано вимоги п.96.3 ст.96 ПК України щодо звернення податкового органу до органу місцевого самоврядування з поданням щодо прийняття рішення про виділення коштів місцевого бюджету на сплату податкового боргу такого платника податків.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, в межах доводів та вимог апеляційних скарг колегія суддів апеляційного суду погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Статтею 67 Конституції України передбачено обов`язок сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Згідно п. 87.2 ст. 87 ПК України джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Згідно п.96.3 ст.96 ПК України відповідь щодо прийняття одного із зазначених у пунктах 96.1 та 96.2 цієї статті рішень надсилається контролюючому органу протягом 30 календарних днів з дня направлення звернення.

У разі неотримання зазначеної відповіді у визначений цим пунктом строк або отримання відповіді про відмову у задоволенні його вимог контролюючий орган зобов`язаний звернутися до суду із позовною заявою про звернення стягнення податкового боргу на кошти державного органу чи органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке державне (комунальне) підприємство або його майно.

Враховуючи наведене, колегія суддів зазначає, що нормами Податкового кодексу України встановлено загальний порядок погашення заборгованості платників податків перед бюджетом та визначено перелік заходів, які повинен здійснити контролюючий орган у певній послідовності для примусового стягнення податкового боргу.

Обов`язок контролюючого органу на звернення із позовною заявою до органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке комунальне підприємство або його майно, із позовом про звернення стягнення податкового боргу на кошти такого органу виникає виключно у разі відсутності у боржника власного майна, яке може бути внесено в податкову заставу, або після продажу внесеного в податкову заставу майна такого підприємства і лише за умови недостатності суми коштів, отриманих від такого продажу, для погашення податкового боргу.

Нормами Податкового кодексу України також встановлено особливий порядок погашення податкового боргу державних підприємств (стаття 96 Податкового кодексу України), проте такі особливості не змінюють послідовність реалізації стадій стягнення податкового боргу, визначених статтею 95 Податкового кодексу України.

Передумовою звернення контролюючого органу до органу місцевого самоврядування (органу виконавчої влади) у порядку ст.96 ПК України є вжиття ним заходів щодо виявлення майна та встановлення неможливості внесення такого майна в податкову заставу внаслідок його відсутності.

Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що звернення стягнення податкового боргу на кошти органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке державне (комунальне) підприємство або його майно, без дотримання порядку, встановленого ст.96 ПК України, є недопустимим.

Таким чином контролюючий орган має виконати певний перелік дій, встановлених Податковим кодексом України щодо порядку стягнення податкового боргу з державного (комунального) підприємства.

Колегія суддів звертає увагу, що Верховний Суд вже неодноразово висловлював свою позицію щодо спірних правовідносин, зокрема, у постановах від 11.09.2020 у справі №826/15776/15, від 20.12.2019 у справі №826/19486/15, від 11.09.2019 у справі №826/8951/15, від 26.12.2018 у справі №810/3735/15, від 06.11.2018 у справі №807/903/15.

Колегія суддів звертає увагу, що податковий борг, який рахується за КП «Уж-Світло» в розмірі 96277,53 грн, є узгодженим.

Вказана сума податкового боргу КП «Уж-Світло» є не погашеною.

Як вже було встановлено, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань засновником КП «Уж-Світло» є Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради.

Ужгородська міська рада є органом місцевого самоврядування, до сфери управління якої входить Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради.

Головним управлінням ДПС у Закарпатській області здійснювалися дії щодо виявлення майна боржника КП «Уж-світло», зокрема, надсилався лист-запит до ГУ Держпродспоживслужби в Закарпатській області про надання інформації щодо наявності або відсутності транспортних засобів за КП «Уж-світло» від 15.03.2023 №2394/5/07-16; лист-запит до ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області про надання інформації щодо наявності або відсутності земельних ділянок за КП «Уж-світло» від 15.03.2023 №2376/5/07-16-13-02-11; лист-запит до КП «Архітектурно-планувальне бюро» Ужгородської міської ради про надання інформації щодо наявності або відсутності нерухомого майна за КП «Уж-світло» від 15.03.2023 №2375/5/07-16; лист-запит до Управління Держпраці у Закарпатській області про надання інформації щодо наявності або відсутності великовантажних автомобілів та інших технологічних транспортних засобів по КП «Уж-світло» від 16.03.2023 №2420/5/07-16-13-02-11.

Судом першої інстанції встановлено, що додані до позовної заяви запити до Головного управління Держпродслужби в Закарпатській області, Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, КП «Архітектурно-планувальне бюро» Ужгородської міської ради, Управління Держпраці у Закарпатській області щодо виявлення майна КП «Уж-Світло», однак за результатами отриманих встановлено відсутність будь-якого майна за вказаним боржником

Відсутність майна у КП «УжСвітло» також підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, а також долученими постановами з виконавчої служби про повернення виконавчих документів стягувачеві. У зв`язку з чим, зрозумілим є вищевказаний юридичний факт, що неможливо скласти акт опису майна на майно яке у підприємства відсутнє

Як вже зазначалось, положення статті 96 Податкового кодексу України передбачають альтернативу діям суб`єкта, до якого звернувся контролюючий орган з поданням, зокрема, вона, крім виділення коштів місцевого бюджету на сплату податкового боргу такого платника податків, передбачає затвердження плану досудової санації такого платника податків, який передбачає погашення його податкового боргу; ліквідацію такого платника податків та призначення ліквідаційної комісії; прийняття сесією відповідної ради рішення щодо порушення справи про банкрутство платника податків.

У разі неотримання відповіді на подання або отримання відповіді про відмову у задоволенні вимог, контролюючий орган зобов`язаний звернутися до суду із позовною заявою про звернення стягнення податкового боргу на кошти державного органу чи органу місцевого самоврядування, в управлінні якого перебуває таке державне (комунальне) підприємство або його майно.

Верховний Суд у постанові від 14.02.2023 року у справі №640/22855/20 наголосив, що особливості погашення податкового боргу державних підприємств, що визначені ст. 96 ПК України, стосуються вже стадії коли контролюючим органом було виконано повний перелік дій, встановлених ПК України щодо порядку стягнення податкового боргу, зокрема, звернутись до суду з вимогою про стягнення коштів з рахунків у банку; отримати судовий дозвіл на погашення усієї суми боргу за рахунок майна; провести торги з продажу майна, внесеного в податкову заставу, вжиття заходів щодо погашення наявного податкового боргу за рахунок додаткових джерел погашення податкового боргу.

Якщо такі заходи не мали результатом погашення податкового боргу державного підприємства, то орган державної податкової служби вчиняє дії, передбачені ст. 96 ПК України для залучення коштів (майна) органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить такий платник податків, для погашення податкового боргу останнього.

Апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції, що позивачем здійснено вичерпний перелік заходів, що передував можливості звернення до суду з цим позовом.

Щодо доводів апелянта, що позивачем пропущений 1095 денний строк для звернення до суду відповідно до статті 102 Податкового кодексу України, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Строки давності по стягненні податкового боргу та їх застосування визначені у статті 102 ПК України. Так, згідно з пунктом 102.1 статті 102 ПК контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Відповідно до пункту 102.4 статті 102 ПК у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу.

Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

При цьому, стягнення податкового боргу з урахування суб`єктного складу сторін у даній справі здійснюється у порядку статті 95 та 96 ПК України.

Відповідно до пункту 95.1. статті 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Стягнення коштів з рахунків/ електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини. (Пункт 95.3. статті 95 ПК України).

У разі коли вжиті податковим органом заходи щодо стягнення податкового боргу не мали позитивного результату, необхідним є застосування механізму стягнення податкового боргу у порядку статті 96 ПК України, у даному випадку згідно пункту 96.1 статті 96 ПК України. Так, нормами указаного пункту статті 96 ПК України передбачено, що у разі якщо сума коштів, отримана від продажу внесеного в податкову заставу майна комунального підприємства, не покриває суму його податкового боргу і витрат, пов`язаних з організацією та проведенням публічних торгів, або у разі відсутності у такого боржника власного майна, що відповідно до законодавства України може бути внесено в податкову заставу та відчужено, контролюючий орган зобов`язаний звернутися до органу місцевого самоврядування чи органу виконавчої влади, до сфери управління якого належить майно такого платника податків, з поданням щодо прийняття одного з передбачених рішень у даному пункті.

Тобто, процедура стягнення податкового боргу у порядку статті 96 ПК України є взаємопов`язаною із статтею 95 ПК України, є її прямим продовженням та не можлива до ініціювання без попередньо вжитих заходів від контролюючого органу згідно положень такої.

Апелянт вважає, що на початок відліку 1095 денного строку вказує лист- відповідь від 25.01.2016 №2106/24.01-12 на подання від позивача про звернення стягнення податкового боргу з такого у порядку статті 96 ПК України, який отримано позивачем 27.01.2016.

Однак, відповідач залишає поза увагу ряд інших подань у порядку статті 96 ПК України, які було вручено нарочно відповідачу також у наступних роках. Зокрема, подання від 17.06.2016 №2131/9/07-01-17 та відповідь від Департаменту від 14.07.2016 №1367/1364/24-01-12, подання від 10.11.2021 №12974/5/07-16-13-02-12 та відповідь від Департаменту від 03.12.2021 №680/32.01-12, подання від 28.03.2023 №2742/5/07-16-13-02-09 та відповідь від Департаменту від 26.04.2023 №224/30.01-12. Поряд з вказаними поданнями до Департаменту, додатково за період з 2016 року по 2023 рік також направлялись подання і до Ужгородської міської ради з вказаного питання.

У зв`язку з чим, з останньої відповіді Департаменту від 26.04.2023 №224/30.01-12, строк звернення до суду у 1095 днів позивачем дотриманий та не пропущений.

Крім цього, як уже зазначалось вище, ураховуючи, що відповідач жодних заходів в рахунок погашення податкового боргу не здійснював.

Щодо покликання апелянта на «безнадійність» боргу, то апеляційний суд вважає такі необґрунтованими, оскільки у разі коли контролюючий орган ініціював до стягнення податковий борг до закінчення цього строку давності, цей податковий борг не підпадає під визначення «безнадійного», що зазначене у підпункті 101.2.3 пункту 101.2 статті 101 ПК (податковий борг платника податків, стосовно якого минув строк давності, встановлений цим Кодексом), тому у разі його стягнення за рішенням суду, яке набрало законної сили та є обов`язковим до виконання, строк його стягнення може встановлюватись тільки до повного погашення заборгованості або до визнання його безнадійним тільки у випадках, передбачених підпунктами 101.2.1, 101.2.2, 101.2.4, 101.2.5 пункту 101.2 статті 101 ПК України.

Вказаний висновок викладений у постанові Верховного суду від 19 травня 2020 року у справі №826/8231/15.

З урахуванням вищевказаного правового регулювання спірних правовідносин та встановлених обставин у справі, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Інші доводи апеляційної скарги зроблених висновків не спростовують, та зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними і трактуванні їх на власний розсуд.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги докази, наявні в матеріалах справи, колегія суддів прийшла до висновку, що доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доказів, які б були безпідставно залишені без уваги судом першої інстанції.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Щодо розподілу судових витрат, то такий відповідно до ст. 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст. 308, ст. 311, ст. 316, ст. 321, ст. 325, ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року у справі №260/10109/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя З. М. Матковська
судді Л. Я. Гудим
В. В. Ніколін