Справа № 160/14966/24
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
10.06.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 07.06.2024 року через систему Електронний суд позовна заява ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій представник позивача на виконаня вимог ухвали суду від 17.06.2024 року з урахуванням уточненої позовної заяви просить суд:
В обґрунтування позову зазначено наступне. Контролюючий орган при проведенні перевірки неповно з`ясував обставини справи, не витребував жодних первинних документів, розрахунків та не досліджував їх, а лише послався на узагальнену довільну інформацію у відповідях банку, наданих за 1,5 роки до моменту проведення перевірки. Внаслідок цього, контролюючим органом не доведено факт прощення боргу та суму прощеного боргу, що тягне за собою незаконність та необґрунтованість податкових повідомлень-рішень, які винесені на суми, що обчислені з довільно встановленої суми нібито прощеного боргу 1 797 896,46 грн., без дослідження розрахунків та первинних документів. Вказане є підставою для скасування податкових повідомлень-рішень винесених за результатами такої неповної та поверхневої податкової перевірки. Грошові кошти у вигляді прощеної основної заборгованості за іпотечним кредитом відповідно до Податкового кодексу України не є додатковим благом, та не включають до доходу особи, з якого обчислюється податок на доходи фізичних осіб. При цьому, взаємовідносини між ОСОБА_1 та АТ «СЕНС-БАНК» про які йде мова в акті перевірки від 22.04.2024 № 1077/04-36-24-09/ НОМЕР_1 , та в листах банку, що процитовані в цьому акті стосуються основної заборгованості, яка утворилася за іпотечним кредитом, наданим в іноземній валюті (Доларах США) з метою придбання житла під заставу такого житла, а отже у разі прощення основної заборгованості за цим Договором на підставі абз. 3. пп. 165.1.55 п. 165.1 ст. 165 сума такої прощеної заборгованості не включається до місячного (річного) доходу, не підлягає декларуванню, та не є додатковим благом, що спростовує всі твердження контролюючого органу, викладені в акті перевірки, та винесених на його підставі податкових повідомленнях-рішеннях, що є підставою для скасування цих рішень. Наказ на проведення перевірки підписаний не керівником контролюючого органу, а начальником управління оподаткування фізичних осіб Тетяною Кібкало, тобто не керівником контролюючого органу, а керівником структурного підрозділу контролюючого органу. Наказ на проведення перевірки мав бути підписаним керівником ГУ ДПС у Дніпропетровській області, а не начальником управління оподаткування фізичних осіб, який не є керівником контролюючого органу, та не уповноважений підписувати та видавати накази на проведення перевірки. Відтак, проведення перевірки на підставі наказу, який підписаний не уповноваженою на те особою суперечить імперативним вимогам ПК України, та свідчить про незаконність такої перевірки, та всіх рішень, прийнятих на її підставі. Крім цього, податкову перевірку було проведено підрозділом, територіальна юрисдикція якого не поширюється на місце проживання ОСОБА_1 , а саме у приміщенні Центру обслуговування платників Нікопольської державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, тоді як ОСОБА_1 зареєстрована та проживає у Дніпровському районі Дніпропетровської області. До того ж, підписання наказу про проведення перевірки не керівником контролюючого органу а іншою особою, яка відповідно до закону не має на це повноважень, проведення перевірки за іншою адресою, ніж була вказана у повідомленні про проведення перевірки, та в приміщенні підрозділу юрисдикція якого не поширюється на місце проживання ОСОБА_1 , ігнорування прохання ОСОБА_1 про відкладення проведення перевірки з метою її особистої участі у ній є підставами, з яких проведена перевірка є незаконною, а відповідно незаконними є і акт перевірки, та всі рішення винесені на підставі такої перевірки.
27.08.2024 року від представника позивача ОСОБА_2 до суду надійшло заперечення на додаткові пояснення, де зазначено про незгоду щодо правової позиції відповідача у додаткових пояснення. Отже, представник позивача просить суд задовольнити позовній вимоги у повному обсязі.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2024 року зазначена вище справа розподілена та 11.06.2024 року передана судді Пруднику С.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 року вказану позовну заяву було залишено без руху через невідповідність вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.
У встановлений ухвалою суду від 17.06.2024 року строк позивач усунув недоліки адміністративного позову.
В період з 05.08.2024 року по 06.09.2024 року суддя Прудник С.В. перебував у щорічній основній відпустці.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
За умовами цього договору, Банк зобов`язувався надати Позичальнику на положеннях та умовах цього Договору грошові кошти в сумі 184 000,00 (сто вісімдесят чотири тисячі) доларів США, а Позичальник зобов`язувався прийняти, використати за цільовим призначенням, як це встановлено п. 1.3. цього Договору, та повернути (погасити) Кредит, а також сплатити проценти за користування Кредитом в розмірі 12,4 % (дванадцять цілих чотири десятих) процентів річних, комісії, неустойки та інші платежі в порядку, на умовах та в строки, визначені цим Договором (п.1.1. Договору).
Згідно з п. 1.2. Договору про іпотечний кредит, кредит надається строком на 30 (тридцять) років зі строком остаточного повернення Кредиту не пізніше «02» вересня 2038 року (включно).
Як передбачено п. 1.3. зазначеного Договору, Кредитні кошти призначені для придбання:
- Житлового будинку № 20 (двадцять), що знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпропетровський район, с. Новоолександрівка, вул. Берези;
Тобто, позивачем було придбано зазначені будинок та земельну ділянку за рахунок кредитних коштів в іноземній валюті наданих Банком за договором про іпотечний кредит, виконання зобов`язань за яким було забезпеченим іпотекою.
Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 16 червня 2015 року у справі 175/784/1-ц, позовні вимоги ПАТ «УкрСоцБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості по Договору про іпотечний кредит №MRTG-54 від 02.09.2008 року задоволено; стягнуто солідарно ОСОБА_1 , ОСОБА_4 на користь ПАТ «УкрСоцБанк» (МФО:300023, ОКПО: 00039019, т/р НОМЕР_2 ) суму заборгованості по договору про іпотечний кредит №MRTG-54 від 02.09.2008 року в розмірі 79933,33 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 12.02.2015 року, складає 2042 941,47 грн., з яких:

- 72092,92 доларів США, що у гривневому еквіваленті складає 1842555,68 грн. сума заборгованості за кредитом;

- 7840,41 доларів США, що у гривневому еквіваленті складає 200385,79 грн. сума заборгованості за відсотками;

стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_4 на користь ПАТ «УкрСоцБанк» (МФО: 300023, ОКПО: 00039019, т/р НОМЕР_2 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 3654,00 грн.

В подальшому кредитором за цим договором став АТ «СЕНС-БАНК» (колишня назва - АТ «АЛЬФА-БАНК»), що підтверджується листом АТ «Альфа-Банк» 15.12.2021.

В 2021 році банк звернув стягнення на предмет іпотеки, та таким чином, задовольнив свої вимоги.

У період з 17.04.2024 по 19.04.2024 контролюючим органом було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору платником податків фізичною особою ОСОБА_1 .

Так, наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 17.03.2024 № 1055-П, підписаним начальником управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_5 наказано провести документальну позапланову невиїзну перевірку фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) з 17.04.2024 тривалістю 2 робочих дні за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 з метою достовірності, повноти нарахування та своєчасної сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору.

За наслідками проведення вказаної перевірки, 22.04.2024 було складено акт №1077/04-36-24-09/ НОМЕР_1 , відповідно до якого було встановлено допущення ОСОБА_1 таких порушень:

пп. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49, п. 176.1 ст. 176, п. 179.1 ст. 179 Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. № 2755-VI (зі змінами і доповненнями), а саме: неподання податкової декларації про майновий стан і доходи за 2021 рік;

пп. «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, пп. 168.2.1 п. 168.2 ст. 168, п. 167.1 ст. 167, пп. 1.2, пп. 1.3. п. 161 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (зі змінами та доповненнями), а саме: заниження загального річного оподатковуваного доходу шляхом не декларування доходу, у зв`язку з отриманням додаткового блага у вигляді основної суми кредитної заборгованості, прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку, в результаті чого визначено суму податкових зобов`язань за 2021 рік з податку на доходи фізичних осіб на суму 323 621,36 грн. та військового збору на суму 26 968,45 грн.

Відповідно до зазначеного акта, підставою його винесення стало те, що в періоді з 01.01.2021 по 31.12.2021 фізична особа-платник податків ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) фактично отримувала доходи від АТ «Альфа-Банк» () в розмірі 1 797 896,46 грн у вигляді основної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у вигляді додаткового блага в розмірі 1 797 896,46 грн.

При цьому контролюючий орган посилається на листи АТ «Альфа Банк» (дійсна назва АТ «СЕНС БАНК» від 08.11.2022 № 48762-24/2022, від 22.11.2022 № 51345-24/2022, якими банк повідомив, що за самостійним рішенням банку, не пов`язаним з процедурою банкрутства до закінчення строку позовної давності ОСОБА_1 був нарахований та виплачений дохід за 2021 рік в сумі 1 797 896,46 грн у вигляді основної кредитної заборгованості прощеної (анульованої) за самостійним рішенням банку.

На підставі зазначеного акта перевірки 17.05.2024 контролюючим органом було складено податкові повідомлення-рішення № , № , №.

Згідно з податковим повідомленням-рішенням № від 17.05.2024 відносно ОСОБА_1 застосовано штрафні санкції в сумі 340,00 грн.

Згідно з податковим повідомленням-рішенням № від 17.05.2024 ОСОБА_1 нараховане податкове зобов`язання з військового збору 26 968,45 грн, та застосовано відносно неї штрафні санкції в сумі 6 742,11 грн, а разом 33 710,56 грн.

Згідно з податковим повідомленням-рішенням № від 17.05.2024 ОСОБА_1 нараховане податкове зобов`язання на суму 323 621,36 грн, та застосовано відносно неї штрафні санкції на суму 80 905,34 грн., а разом 404 526,70 грн.

Вказані податкові-повідомлення рішення отримані позивачем 29.05.2024 року.

Позивач, вважаючи зазначені податкові повідомлення-рішення відповідача протиправними та такими, що їх належить скасувати, звернулася з цим позовом до суду.

При вирішенні спору суд керувався наступним.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено).

Аналізуючи правомірність прийняття оскаржуваних рішень, що є змістом правовідносин у цій справі, відповідно до приписів ст. 2 КАС України, суд виходить із застосування таких норм матеріального права.

Так, спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України (далі ПК України).

Згідно з пп. 16.1.4 п.16.1 ст. 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з п. 164.1. ст. 164 ПК України, базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

У разі використання права на податкову знижку базою оподаткування є чистий річний оподатковуваний дохід, який визначається шляхом зменшення загального оподатковуваного доходу з урахуванням пункту 164.6 цієї статті на суми податкової знижки такого звітного року.

Базою оподаткування для доходів, отриманих від провадження господарської або незалежної професійної діяльності, є чистий річний оподатковуваний дохід, який визначається відповідно до пункту 177.2 статті 177 та пункту 178.3 статті 178 цього Кодексу.

Відповідно до пп. 164.1.1., 164.1.2. п. 164.1. ст. 164 ПК України загальний оподатковуваний дохід складається з доходів, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання), доходів, які оподатковуються у складі загального річного оподатковуваного доходу, та доходів, які оподатковуються за іншими правилами, визначеними цим Кодексом.

Загальний місячний оподатковуваний дохід складається із суми оподатковуваних доходів, нарахованих (виплачених, наданих) протягом такого звітного податкового місяця.

Відповідно до пп. 164.2.17. п. 164.2. ст. 164 ПК України (в редакції чинної на час виникнення спірних правовідносин), до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються: дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді: д) основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Суд встановив, що 02.09.2008 року між ОСОБА_1 (Позичальник) та ТзОВ «УніКредит Банк» (Банк), (код в 3), правонаступником якого є АТ «СЕНС-БАНК» було укладено Договір про іпотечний кредит № MRTG-54.

За умовами цього договору, Банк зобов`язувався надати Позичальнику на положеннях та умовах цього Договору грошові кошти в сумі 184 000,00 (сто вісімдесят чотири тисячі) доларів США, а Позичальник зобов`язувався прийняти, використати за цільовим призначенням, як це встановлено п. 1.3. цього Договору, та повернути (погасити) Кредит, а також сплатити проценти за користування Кредитом в розмірі 12,4 % (дванадцять цілих чотири десятих) процентів річних, комісії, неустойки та інші платежі в порядку, на умовах та в строки, визначені цим Договором (п.1.1. Договору).

Згідно з п. 1.2. Договору про іпотечний кредит, кредит надається строком на 30 (тридцять) років зі строком остаточного повернення Кредиту не пізніше «02» вересня 2038 року (включно).

Як передбачено п. 1.3. зазначеного Договору, Кредитні кошти призначені для придбання:

- Житлового будинку № 20 (двадцять), що знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпропетровський район, с. Новоолександрівка, вул. Берези;

- Земельної ділянки площею 0,1773 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпропетровський р., с. Новоолександрівка, вул. Берези, 20. Кадастровий номер -05-006-0017.

Разом з цим 02.09.2008 року, дане майно було передано позивачем в іпотеку Банку за Іпотечним договором № MRTG-54/S в якості забезпечення виконання зобов`язання за Договором про іпотечний кредит № MRTG-54.

Тобто, позивачем було придбано зазначені будинок та земельну ділянку за рахунок кредитних коштів в іноземній валюті наданих Банком за договором про іпотечний кредит, виконання зобов`язань за яким було забезпеченим іпотекою.

Крім цього, з метою забезпечення виконання зобов`язань за вищевказаним договором про іпотечний кредит було укладено договір поруки MRTG-54/P від 02 вересня 2008 року, за яким ОСОБА_4 поручився за виконання зобов`язань ОСОБА_1 .

Рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 16 червня 2015 року у справі 175/784/1-ц, позовні вимоги ПАТ «УкрСоцБанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про стягнення заборгованості по Договору про іпотечний кредит №MRTG-54 від 02.09.2008 року задоволено; стягнуто солідарно ОСОБА_1 , ОСОБА_4 на користь ПАТ «УкрСоцБанк» (МФО:300023, ОКПО: 00039019, т/р НОМЕР_2 ) суму заборгованості по договору про іпотечний кредит №MRTG-54 від 02.09.2008 року в розмірі 79933,33 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 12.02.2015 року, складає 2042 941,47 грн., з яких:

- 72092,92 доларів США, що у гривневому еквіваленті складає 1842555,68 грн. сума заборгованості за кредитом;

- 7840,41 доларів США, що у гривневому еквіваленті складає 200385,79 грн. сума заборгованості за відсотками;

стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_4 на користь ПАТ «УкрСоцБанк» (МФО: 300023, ОКПО: 00039019, т/р НОМЕР_2 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 3654,00 грн.

В подальшому кредитором за цим договором став АТ «СЕНС-БАНК» (колишня назва - АТ «АЛЬФА-БАНК»), що підтверджується листом АТ «Альфа-Банк» 15.12.2021.

В 2021 році банк звернув стягнення на предмет іпотеки, та таким чином, задовольнив свої вимоги.

Також суд встановив, що Податковим органом, в особі ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в ході виконання покладених на органи ДПС функцій встановлено, що згідно з відомостями з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб АТ «Альфа Банк» () було нараховано (виплачено) дохід у вигляді додаткового блага (прощення (анулювання) кредитором суми боргу) (126 ознака доходу) визначену у листі №45984/6/04-36-24-13-20 від 09.09.2022 року переліку осіб, зокрема ОСОБА_1 . У відповідності до листа №45984/6/04-36-24-13-20 від 09.09.2022 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області здійснило запит на отримання інформації від АТ «Альфа Банк» щодо складових прощеного боргу, а саме: просило вказати суму анулювання основного боргу за кредитом, анульованих відсотків за кредитом, анульованої пені, штрафної санкції, неустойки та анульовану суму у розмірі різниці, розрахованої кредитором відповідно до п.8 підрозділу 1 розділу ХХ «Перехідні положення» Кодексу.

Вищезгаданим листом АТ «Альфа Банк» було повідомлено, що у разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, передбаченому ПК України, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених абз «д» пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 ПК України.

АТ «Альфа Банк» повідомило листом вих. №51345-24/2022 від 22.11.2022, що сума нарахованого та виплаченого доходу у вигляді анульованої основної суми кредитної заборгованості, відображеної в додатку 1-ДФ відносно ОСОБА_1 складає 1 797 896,49 грн. Копії підтверджуючих документів щодо здійснених банком операцій з анулювання (прощення) заборгованості АТ «Альфа Банк» контролюючому органу не надало, пославшись на порушення банківської таємниці.

Додатково листом №55422/6/04-36-24-13-13 від 14.10.2022 року ОСОБА_1 було повідомлено, що нею не було подано податкову декларацію у встановлені строки і було запропоновано надати документи та пояснення у відповідності до п.73.3 ст.73 ПК України.

Відповідно до п. 49.2. ст. 49 ПК України платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.

Згідно з пп. 49.18.4. п. 49.18. ст. 49 ПК України, податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб - до 1 травня року, що настає за звітним, крім випадків, передбачених розділом IV цього Кодексу.

Відповідно до п. 179.1. ст. 179 ПК України платник податку зобов`язаний подавати річну декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію) відповідно до цього Кодексу.

Суд зазначає, що позивачем не надано докази подачі ним річної декларації про майновий стан і доходи за 2021 рік.

Відповідно до п. 120.1. ст. 120 ПК України неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 170 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Враховуючи вищевикладені встановлені судом обставини, суд доходить висновку, що відповідачем правомірно прийнято податкове повідомлення рішення від 17.05.2024 року № , яким застосовано до позивача штрафні (фінансові) санкції в розмірі 340 грн., тому у задоволенні позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування цього податкового повідомлення рішення слід відмовити.

Також відсутні правові підстави щодо задоволення позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № від 17.05.2024 року на суму 33 710,56 грн., яким відносно ОСОБА_1 збільшено податкове зобов`язання з військового збору на 26 968,45 грн., та застосовано штрафні санкції в сумі 6742,11 грн. та № від 17.05.2024 року на суму 404 526,70 грн., яким ОСОБА_1 збільшено податкове зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на суму 323 621,36 грн., та застосовано штрафні санкції на суму 80 905,34 грн., з огляду на таке.

Як зазначалось вище, відповідно до пп. «д» пп. 164.2.17. п. 164.2. ст. 164 ПК України (в редакції чинної на час виникнення спірних правовідносин), до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються: дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді: основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року.

Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено.

Суд встановив, що змісту описової та мотивувальної частини ухвали Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 17.04.2024 року у справі № 175/784/15-ц убачається, що 06.03.2024 року вимоги іпотекодержателя АТ «Альфа-Банк» були задоволені шляхом набуття права власності на предмет іпотеки житлового будинку та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується листом АТ «Альфа-Банк» від 10.06.2021 року №5002, а залишок заборгованості в сумі 1 797 896,49 грн. прощено (анульовано) -https://reyestr.court.gov.ua/Review/118497019.

Крім того, ухвалою суду від 17.04.2024 року у справі № 175/784/15-ц про задоволення скарги Дніпропетровського районного осуду Дніпропетровської області було встановлено наступне: «Згідно довідки про отриманий дохід у вигляді прощеного боргу від 10.06.2021 року вих. № 5002, АТ «Альфа Банк» повідомив ОСОБА_2, що відповідно до ст.37 Закону України «Про іпотеку», банк 04.03.2020 року задовольним забезпечення іпотекою вимогу, шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, у зв`язку з чим їй також було прощенно залишок заборгованості за договором про іпотечний кредит № MRTG-54 від 02.09.2008 року».

Відповідно до п. 167.1. ст. 167 ПК України ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

Відповідно до п. 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

Згідно з пп. 1.1. 1.6. п. 16-1 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу.

Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу.

Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту.

Відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу.

Платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи встановлені судом обставини та наведені норми права, суд доходить висновку, що відповідачем правомірно прийняті податкові повідомлення-рішення № від 17.05.2024 року на суму 33 710,56 грн., яким відносно ОСОБА_1 збільшено податкове зобов`язання з військового збору на 26 968,45 грн., та застосовано штрафні санкції в сумі 6742,11 грн. та № від 17.05.2024 року на суму 404 526,70 грн., яким ОСОБА_1 збільшено податкове зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на суму 323 621,36 грн., та застосовано штрафні санкції на суму 80 905,34 грн.

На посилання представника позивача на те, що позивач був позбавлений права бути присутнім під час проведення перевірки та надавати пояснення і документи з питань укладення кредитного договору, виникнення заборгованості і списання боргу за кредитним договором, суд зазначає, що матеріалами справи підтверджено направлення на адресу місце реєстрації позивача завчасно та неодноразово повідомлення про початок перевірки та необхідність прибути до податкового органу. Суд зазначає, що у повідомленнях було зазначено з якого питання позивача запрошують до податкового органу: надання податкової декларації про доходи за 2021 рік.

Разом з цим ці повідомлення повернулись із позначкою пошти «за закінченням терміну зберігання».

Таким чином, суд доходить висновку, що відповідачем доведено вжиття заходів для забезпечення реалізації позивачем прав, передбачених підпунктом 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПКУ.

Суду не надано докази того, що позивач змінював реєстрацію місце проживання та повідомляв контролюючий орган про таку зміну.

Відповідно до п. 42.2. ст. 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Відповідно до п. 42.4 ст. 42 ПК України, у разі якщо пошта не може вручити платнику податків документ через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб платника податків, їх відмову прийняти документ, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, документ вважається врученим платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причини невручення.

За таких обставин, суд доходить висновку, що контролюючий орган вжив всі необхідні заходи щодо повідомлення позивача про початок перевірки, прийняття оскаржуваних податкових повідомлень рішення, та не отримання позивачем цієї кореспонденції у цьому випадку, з урахуванням дотримання контролюючим органом приписів ст. 42 КАС України, не можуть бути підставою для визнання оскаржуваних податкових повідомлень рішень протиправними.

Суд вважає, що жодного порушення процедури проведення перевірки контролюючим органом допущено не було.

Так, позивач цитує положення п.79.2 ст.79 ПК України, а саме: «Документальна позапланова невиїзна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу виключно на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, та за умови вручення платнику податків (його представнику) у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копії наказу про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки та письмового повідомлення про дату початку та місце проведення такої перевірки.»

Суд звертає увагу на те, що можливість оформлення наказу серед інших осіб надано уповноваженій особі. В свою чергу позивач вважає, що начальник управління оподаткування фізичних осіб Тетянка Кібкало не є керівником контролюючого органу, а отже не мала права на підписання наказу про проведення перевірки.

Жодних аргументів на те, що начальник управління оподаткування фізичних осіб Тетянка Кібкало не є уповноваженою особою, яка має право підпису наказу про проведення перевірки, як то передбачено положеннями п.79.2 ст.79 ПК України, у позовній заяві не зазначено.

Тому суд вважає, що наказ про проведення перевірки є таким, що підписаний уповноваженою особою контролюючого органу, відповідає приписам положень п.79.2 ст.79 ПК України, а отже контролюючий орган мав всі законні підстави для проведення перевірки відносно платника податків.

Щодо місця проведення перевірки платника податків.

Так, контролюючим органом було отримано заяву позивача про її відрядження, що позивач підтверджує наказом №1004 від 10 квітня 2024 року і просив контролюючий орган відкласти проведення перевірки на іншу дату.

У відповідності до наказу №1004 від 10 квітня 2024 року строк відрядження позивача п`ять днів, з 15 по 19 квітня 2024 року, з урахуванням часу перебування у дорозі.

Положеннями п.79.3 ст.79 ПК України визначено, що присутність фізичної особи платника податків під час проведення документальної невиїзної перевірки не обов`язкова.

Не можна погодитися з тими твердженнями, що у результаті зміни фактичного місця проведення перевірки контролюючий орган перешкодив особистій участі ОСОБА_1 у проведенні такої перевірки.

ОСОБА_1 у момент проведення відповідної перевірки була у відрядженні, тим самим не мала реальної можливості бути присутньою під час проведення перевірки навіть якби виявила для цього бажання. Враховуючи той факт, що для проведення саме позапланової документальної невиїзної перевірки участь платника податків не є обов`язковою, то контролюючий орган мав всі законні підстави для проведення означеної перевірки.

При цьому позивач у разі незгоди з висновками проведеної перевірки мала можливість звернутися до контролюючого органу з метою надання заперечень та додаткових документів які могли б підтвердити позицію позивача. До контролюючого органу заперечень щодо перевірки відносно цього платника податків не надходило.

У відповідності до організаційної структури Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (положення, структура та правила внутрішнього службового розпорядку Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (tax.gov.ua) Нікопольська державна податкова інспекція є складовою частиною структури Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Положеннями про Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (положення, структура та правила внутрішнього службового розпорядку Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (tax.gov.ua) визначено, що Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (далі ГУ ДПС) є територіальним органом утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (далі - ДПС).

ГУ ДПС забезпечує реалізацію повноважень ДПС на території Дніпропетровської області.

Отже саме ГУ ДПС у Дніпропетровській області має виключні повноваження на здійснення повноважень ДПС на території Дніпропетровської області, а отже має виключну територіальну юрисдикцію на здійснення повноважень на всій території Дніпропетровської області.

При цьому представник позивача не зазначив на яких підставах ним вбачається, що у Нікопольської державної податкової інспекції є самостійна територіальна юрисдикція на якій інспекція може виконувати свої обов`язки.

Виходячи з наведеного суд вважає, що перевірка була проведена контролюючим органом за місцем проживання позивача, а саме ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

За таких встановлених судом обставин, суд доходить висновку, що вказані позовні вимоги є безпідставними і не належать задоволенню.

Суд зазначає, що ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1,3 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, оцінюючи встановлені факти, суд дійшов висновку, що відповідач, заперечуючи проти позову довів, з посиланням на відповідні докази, правомірності своїх рішень, а тому позовні вимоги не належать задоволенню.

Щодо судового збору, то відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки у задоволенні позову відмовлено, сплачений позивачем судовий збір поверненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 242-243, 245-246, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовити повністю.

Розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник