Справа № 420/31232/24
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2024-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 жовтня 2024 року суддя Одеського окружного адміністративного суду, Бжассо Н.В., дослідив адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового забезпечення у сумі 3919,96 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового забезпечення у сумі 3919,96 грн.

Відповідно до п.п.3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

З огляду на надані позивачем докази, відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по особовому складу) від 06.02.2020 року №19-РС відповідно пункту 2 частини 5 статті 26 Закону України « Про військову службу та військовий обов`язок», посаду водія зенітного взводу 3 зенітної ракетної батареї 1 зенітного ракетного дивізіону солдата ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас за пунктом «ж» (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту).

Відповідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 13.02.2020 року №33 солдата ОСОБА_1 виключено із списків особового складу частини та з усіх видів забезпечення.

Суд встановив, що 04.02.2020 року начальник речової служби ВЧ НОМЕР_1 сформував довідку № 83 про вартість речового майна, що належить до утримання з солдата ОСОБА_1 .

Тобто, позивач звільнений з військової служби у лютому 2020 року, а з вказаним позовом ВЧ НОМЕР_1 звернулася лише 07.10.2024 року, тобто із порушенням місячного строку, передбаченого для звернення до суду із вказаним позовом.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 КАС України.

Частиною першою вказаної статті визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Позивач разом із позовною заявою надав клопотання про поновлення строку звернення до суду із вказаним позовом, посилаючись на ст. 233 КЗпП України, встановлення на території України карантину та воєнного стану.

Суддя зазначає, що ст. 233 КЗпП України, в редакції чинній станом на час виникнення спірних правовідносин передбачала, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.

Встановлений частиною третьою цієї статті строк застосовується і при зверненні до суду вищестоящого органу.

Статтею 233 КЗпП України, в редакції чинній станом на теперішній час, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116). Домашній працівник має право звернутися до суду із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення в місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Для звернення роботодавця до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди.

Встановлений частиною третьою цієї статті строк застосовується і при зверненні до суду вищого у порядку підлеглості органу.

Тобто, вказана стаття КЗпП України встановлює право та строки звернення працівника до суду із позовом про вирішення трудового спору, а не роботодавця, а також, строки звернення до суду роботодавця із вимогою про стягнення матеріальної шкоди, що не охоплюється спірними правовідносинами, що виникли між ВЧ НОМЕР_1 та ОСОБА_1 .

Щодо посилання представника ВЧ НОМЕР_1 на встановлення на території України карантину, який діє і до теперішнього часу, суд зазначає, що згідно з постановою КМУ від 27 червня 2023 р. № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Щодо посилань на встановлення на території України воєнного стану з 24.02.2022 року, суд зазначає, що дія воєнного стану продовжується і на теперішній час, однак, це не стало перешкодою для звернення позивача до суду 07.10.2024 року.

Таким чином, вказані представником ВЧ НОМЕР_1 у заяві про поновлення строку звернення до суду причини пропуску вказаного строку, є неповажними, а тому позов залишається без руху.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись ст.ст. 160,161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Залишити без руху адміністративний позов Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення вартості речового забезпечення у сумі 3919,96 грн.

Повідомити позивача про необхідність у термін протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення адміністративного позову без руху усунути недоліки та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду не належить до оскарження.

Суддя Н.В. Бжассо