Справа № 640/17624/22
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2024-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2024 року місто Київ № 640/17624/22

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Донця В.А. розглянув в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Артвега Систем" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Артвега Систем" (далі позивач, ТОВ "Артвега Систем") звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі відповідач, ГУ ДПС у м. Києві) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.07.2022 № та №.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.10.2022 відкрито провадження у справі, постановлено здійснити розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-IX Окружним адміністративним судом міста Києва справу №640/22526/19 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.12.2023 адміністративну справу прийнято до провадження, постановлено здійснити судовий розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та без проведення судового засідання.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що податкове повідомлення-рішення від 11.07.2022 № прийнято на підставі необґрунтованого висновку відповідача про продаж позивачем сигарет з фільтром "Кемел Блу" з роздрукуванням та видачею фіскального чека, у якому не зазначено найменування підакцизного товару, у той час як за відповідною розрахунковою операцією видано фіскальний чек із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, а також назви товару.

Податкове повідомлення-рішення від 11.07.2022 № прийнято на підставі необґрунтованого висновку відповідача про продаж позивачем сигарет "Philip Morris" по ціні 62,00 грн, що є вищою від максимальної роздрібної ціни (МРЦ) на тютюнові вироби встановленої виробником на рівні 56,19 грн. Позивач наголошує, що фактичного продажу вказаних сигарет не відбулось, такий товар не пропонувався до продажу покупцям, на вимогу перевіряючих лише проскановано такий товар та видано чек.

Також позивач вказав на порушення відповідачем порядку проведення перевірки за результатами якої прийняті оскаржувані рішення, адже наказом про проведення такої перевірки не уповноважено перевіряючих на здійснення контрольної розрахункової операції. Крім того, відсутні дані про видачу перевіряючим коштів для проведення контрольної розрахункової операції, такі операції здійснені власним коштом перевіряючих, тобто для проведення перевірки використані грошові кошти неналежного походження.

Відповідач подав відзив на позовну заяву у якому заперечив проти задоволення позову з огляду на необґрунтованість позовних вимог. Вказав, що матеріалами перевірки підтверджується правомірність податкових повідомлень-рішень від 11.07.2022 № та №.

Дослідивши докази, суд установив.

Посадовими особами ГУ ДПС у м. Києві на підставі пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 Податкового кодексу України (далі ПК України) відповідно до наказу Головного управління ДПС у м. Києві від 13.06.2022 №1775-п, направлень на перевірку від 16.06.2022 №5227/26-15-07-02-02, №52263/26-15-07-07-01, службових посвідчень, 16.06.2022 о проведено фактичну перевірку кіоску за адресою: м. Київ, вул. Сергієнка 2/3, де здійснює господарську діяльність у сфері торгівлі ТОВ "Артвега Систем".

За результатами перевірки складено акт фактичної перевірки від 24.06.2022 №15020/26/15/07/43312926, у якому зафіксовано порушення ТОВ "Артвега Систем" вимог:

- п. 11 ст. 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 №265/95-ВР (далі Закон №265/95-ВР), а саме: проведено розрахункову операцію з продажу сигарет з фільтром "Кемел Блу" з роздрукуванням та видачею фіскального чека в якому не зазначається найменування підакцизного товару (сигарети з фільтром);

- ст. 11-1 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" від 19.12.1995 №481/95-BP (далі Закон №481/95-BP), а саме: факт продажу сигарет з фільтром "Philip Morris" по ціні 62,00 грн, що є вищою від максимальної роздрібної ціни на тютюнові вироби встановленої виробником. На пачці сигарет з фільтром "Philip Morris" зазначено МРЦ 56,19 грн, дата виробництва 01.09.2021.

На підставі вказаних висновків перевірки ГУ ДПС у м. Києві прийняті податкові повідомлення-рішення від 11.07.2022:

- №, яким за порушення п. 11 ст. 3 Закону №265/95-ВР до ТОВ "Артвега Систем" відповідно до п.7 ст. 17 Закону №265/95-ВР застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 5100,00 грн;

- №, яким за порушення ст. 11-1 Закону №481/95-BP до ТОВ "Артвега Систем" відповідно до ч.2 ст. 17 Закону №481/95-BP застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 269322,5 грн.

Позивач не погодився із рішеннями від 11.07.2022 № та №, вважає такі рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, тому звернувся до суду з позовом.

Оцінивши докази, суд дійшов таких висновків.

Відповідно частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду в постанові від 20.02.2020 у справі №826/17123/18 сформулювала правовий висновок, відповідно до якого платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення податкової перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність прийнятих за її висновками податкових повідомлень-рішень. При цьому таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

У постанові від 28.09.2022 у справі №160/2552/21 Верховний Суд зауважив, що ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формального порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно із пунктом 80.4 статті 80 ПК України перед початком фактичної перевірки, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій та ведення касових операцій, посадовими особами контролюючих органів на підставі підпункту 20.1.10 пункту 20.1 статті 20 цього Кодексу може бути проведена контрольна розрахункова операція.

За приписами підпунктів 20.1.10 та 20.1.11 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, мають право:

- здійснювати контроль за додержанням законодавства з питань регулювання обігу готівки (крім банків), порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів;

- проводити контрольні розрахункові операції до початку перевірки платника податків щодо дотримання ним порядку проведення готівкових розрахунків та застосування реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій. Товари, отримані службовими (посадовими) особами контролюючих органів під час проведення контрольної розрахункової операції, підлягають поверненню платнику податків у непошкодженому вигляді. У разі неможливості повернення такого товару відшкодування витрат здійснюється відповідно до законодавства з питань захисту прав споживачів.

Таким чином, право працівників контролюючих органів проводити контрольні розрахункові операції у ході фактичної перевірки передбачена вказаними нормами ПК України. Не вимагається окремого уповноваження на здійснення контрольних розрахункових операцій у ході фактичної перевірки у наказі про проведення такої перевірки.

Вимог щодо певного джерела коштів на проведення контрольних розрахункових операцій у ході фактичної перевірки не передбачено.

З урахуванням наведеного, суд відхиляє доводи позивача про порушення відповідачем порядку проведення перевірки.

Відповідно до визначень, наведених у статті 2 Закону №265/95-ВР:

розрахункова операція приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця;

розрахунковий документ документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.

Згідно із пунктами 1, 2 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).

Відповідно до пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.

Пунктом 2 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року №13 (далі Положення №13), фіскальний чек має містити, зокрема, такі реквізити:

- код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7);

- назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 10);

- для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті "Акцизний податок" його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення.

Відповідно до пункту 7 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах, зокрема, триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Встановлено, що за результатом розрахункової операції з продажу двох пачок сигарет з фільтром "Camel Blue" по ціні 148,00 грн позивачем роздрукувано та видано фіскальний чек від 16.06.2022 №4601 в якому зазначено код , що відповідає коду товару за УКТ ЗЕД "сигарети з фільтром", а також поряд з вказаним кодом букви "Кемел Блу". Також вказано ціну, ставку акцизного податку та його розмір.

Враховуючи наведене, суд вважає, що зазначені у фіскальному чеку від 16.06.2022 №4601 відомості дозволяють ідентифікувати вид та назву товару.

Таким чином, суд не погоджується із висновком відповідача про порушення позивачем вимог пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР та вважає податкове повідомлення-рішення від 11.07.2022 № протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Згідно із підпунктом 14.1.106 пункту 14.1 статті 14 ПК України максимальні роздрібні ціни ціни, встановлені на підакцизні товари (продукцію з урахуванням усіх видів податків (зборів). Акцизний податок з реалізованих суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів не включається до максимальної роздрібної ціни.

Максимальні роздрібні ціни на підакцизні товари (продукцію) встановлюються для тютюнових виробів, тютюну, промислових замінників тютюну та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, виробниками або імпортерами товарів (продукції) шляхом декларування таких цін у порядку, встановленому цим Кодексом. Продаж суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, на які встановлюються максимальні роздрібні ціни, не може здійснюватися за цінами, вищими за максимальні роздрібні ціни, збільшені на суму акцизного податку з роздрібної торгівлі підакцизних товарів.

Відповідно до ст. 11-1 Закону №481/95-BP встановлена виробником або імпортером максимальна роздрібна ціна на тютюнові вироби наноситься на пачку, коробку або сувенірну коробку тютюнових виробів разом з датою їх виготовлення.

Максимальна роздрібна ціна за пачку, коробку або сувенірну коробку наноситься визначеним виробником способом у визначеному виробником місці і складається з її цифрового виразу та скороченого найменування грошової одиниці України.

Дата виготовлення наноситься визначеним виробником способом у визначеному виробником місці і складається із шести цифр, перші дві з яких означають день, наступні дві місяць, останні дві рік такої дати.

Нанесення максимальної роздрібної ціни та дати виготовлення на упаковку тютюнових виробів, призначених для вивезення (експортування) за межі митної території України, здійснюється згідно з умовами відповідної угоди на експорт.

Згідно із ч. 2 ст. 17 Закону №481/95-BP до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі роздрібної торгівлі тютюновими виробами за цінами, вищими від максимальних роздрібних цін на тютюнові вироби, встановлених виробниками або імпортерами таких тютюнових виробів, збільшеними на суми акцизного податку з реалізації через роздрібну торговельну мережу тютюнових виробів, 100 відсотків вартості наявних у суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) тютюнових виробів, але не менше 10000 гривень.

З наявних у матеріалах копій фіскального чека та пояснень продавця ОСОБА_1 встановлено факт продажу позивачем сигарет з фільтром "Philip Morris" по ціні 62,00 грн.

Вказаними доказами також спростовуються доводи позивача про те, що фактичного продажу вказаних сигарет не відбулось, такий товар не пропонувався до продажу покупцям, а на вимогу перевіряючих лише проскановано такий товар та видано чек.

При цьому, згідно із наявними у матеріалах справи фото товару та пояснень продавця ОСОБА_1 максимальна роздрібна ціна за пачку сигарет з фільтром "Philip Morris" виробником на пачці зазначена на рівні 56,19 грн.

Враховуючи акцизний податок в розмірі 5%, максимальна ціна реалізації пачку сигарет з фільтром "Philip Morris" складає 59 грн.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується порушення позивачем вимог ст. 11-1 Закону №481/95-BP.

Описом наявних тютюнових виробів (Додаток №1 до акту фактичної перевірки від 24.06.2022 №15020/26/15/07/43312926) зафіксовано наявність у позивача станом на 16.06.2022 у кіоску за адресою: АДРЕСА_1 , тютюнових виробів загальною вартістю 269 322,5 грн.

З урахуванням наведеного суд вважає правомірним застосування до ТОВ "ІНТРО ТРЕЙД" штрафних (фінансових) санкцій в сумі 269322,5 грн на підставі ч.2 ст. 17 Закону №481/95-BP за порушення ст. 11-1 Закону №481/95-BP.

Відтак, відсутні підстави для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 27.06.2022 №.

Проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

За подання позовної заяви з позовними вимогами майнового характеру на загальну суму 274422,5 грн позивач сплатив судовий збір у сумі 4116,36 грн.

Оскільки, за результатом судового розгляду даної справи суд дійшов висновку про задоволення позову в частині майнових вимог у розмірі 5100 грн, позивачу підлягає поверненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в сумі 76,5 грн.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 11.07.2022 №.

Відмовити у задоволенні позову в іншій частині.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Артвега Систем" понесені ним судові витрати зі сплат судового збору у розмірі 76,5 грн (сімдесят шість гривень п`ятдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "Артвега Систем" (місцезнаходження юридичної особи: 01010, місто Київ, провулок Хрестовий, 6, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 43312926).

Відповідач Головне управління ДПС у місті Києві (місцезнаходження відокремленого підрозділу юридичної особи: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19; ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: ВП 44116011).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Донець В.А.