Справа № 260/5990/24
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2024-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 жовтня 2024 рокум. Ужгород№ 260/5990/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Гук Альона Юріївна в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , яким просить суд: 1. Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо взяття на військовий облік та зняття з військового обліку 11 червня 2024 року ОСОБА_1 . 2. Визнати протиправними дії начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо видачі ОСОБА_1 направлення від 11.06.2024 року №2 на медичний огляд військово-лікарською комісією з метою визначення придатності до військової служби. 3. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 11.06.2024 року «Про призов військовозобов`язаних на військову службу по мобілізації» в частині призову на військову службу по мобілізації до Військової частини НОМЕР_3 молодшого лейтенанта ОСОБА_1 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 вересня 2024 року відкрито провадження адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

30 вересня 2024 року до суду від відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 , надійшов відзив на позовну заяву.

08 жовтня 2024 року до суду від представника позивача, надійшла відповідь на відзив.

Також 08.10.2024 року від представника відповідача надійшла заява про уточнення позовних вимог. Позовні вимоги викладені у наступній редакції:

1. Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо взяття на військовий облік та зняття з військового обліку 11 червня 2024 року ОСОБА_1 .

2. Визнати протиправними дії начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо видачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 направлення від 11.06.2024 року №2 на медичний огляд військово-лікарською комісією з метою визначення придатності до військової служби.

3. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 11.06.2024 року №471 «Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації» в частині призову на військову службу по мобілізації до військової частини НОМЕР_3 молодшого лейтенанта ОСОБА_1 .

Розглянувши поданий позов, суд вважає за необхідне залишити такий без руху з огляду на наступне.

Згідно пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України публічна служба це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Отже, спеціальним строком для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Так, у справах щодо проходження публічної служби законодавець визначив строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до адміністративного суду з позовом за їх захистом.

Згідно матеріалів справи, спірні правовідносини виникли у зв`язку з протиправним, на думку позивача, призовом його на військову службу під час дії воєнного стану тобто спірні відносини стосуються прийняття та звільнення позивача з публічної служби.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного наказу ІНФОРМАЦІЯ_2 , наказом начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 №471 від 11.06.2024 року молодшого лейтенанта ОСОБА_1 було призвано на військову службу та направлено для проходження військової служби до військової частини НОМЕР_3 .

Вказане підтверджується доданою до відзиву копією витягу з відповідного наказу.

Саме з указаними вище наказом виражає незгоду позивач (його представник) згідно змісту позовної заяви.

Враховуючи викладене, перебіг строку звернення до адміністративного суду з позовною вимогою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 від 11.06.2024 року №471 «Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації» в частині призову на військову службу по мобілізації до військової частини НОМЕР_3 молодшого лейтенанта ОСОБА_1 , почався від 12.06.2024 року (наступного дня з дати прийняття наказу від 11.06.2024 року №471 «Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації» в частині призову на військову службу по мобілізації до військової частини НОМЕР_3 молодшого лейтенанта ОСОБА_1 .

Отже, строк, протягом якого позивач мав право звернутися до суду з цим позовом у межах, установлених законом, тривав з 12 червня 2024 року до 12 липня 2024 року.

Між тим, як вбачається з матеріалів справи, з цією позовною заявою позивач звернувся до суду лише 13 вересня 2024 року (згідно відомостей про формування позову в системі «Електронний суд», а відповідно до відбитку штампу канцелярії суду 16 вересня 2024 року), тобто із значним пропуском строку звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, встановленого частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, даний позов подано до адміністративного суду з пропуском строків звернення до суду.

Також суд звертає увагу і на те, що у постанові від 14 червня 2018 року (справа №800/102/17) Велика Палата Верховного Суду вказала, що в пункті 27 рішення Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (Заява №24402/02), яке набуло статусу остаточного 20 серпня 2010 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див., наприклад, рішення у справі «Ашінгдан проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), від 28 травня 1985 року, пункт 57, Серія A, №93).

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Оцінюючи обставини звернення позивача з позовом до суду, із урахуванням наведених висновків Європейського суду з прав людини, а також положень частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає, що вказаною нормою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено скорочені строки звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, які не ставлять під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідують легітимну мету як найскорішого поновлення порушених прав добросовісного позивача. При цьому не порушується пропорційність між застосованими законодавцем засобами (строком звернення до суду за захистом порушеного права протягом одного місяця з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) та метою звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, всупереч наведеним нормам, позивачем до позову не було додано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав пропуску цього строку та відповідних доказів.

Відповідно до статті 171 частини 13 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшла висновку, що позовна заява ОСОБА_1 має бути залишена без руху та позивачу встановлено п`ятиденний строк, з моменту отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків, шляхом подання заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до суду й доказів поважності причин його відповідно до вимог КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування наказу - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде залишена без розгляду на підставі п.7 ч.1 ст.240 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Я. М. Калинич