Справа № 580/9927/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 жовтня 2024 року справа № 580/9927/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи № 580/8707/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Авто Партнер» (вул. Академіка Корольова 11 офіс 212, м.Черкаси, 18001, ) до Житомирської митниці (вул. Перемоги 25, м. Житомир, 10001, ) про визнання протиправними та скасування індивідуальних, постановив ухвалу.

08.10.2024 вх.№47305/24 ТОВ «Авто Партнер» у позовній заяві просить: визнати протиправними та скасувати рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів від 19.04.2024 №UA101020/2024/000017/2 та картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товару транспортних засобів комерційного призначення №UA 101020/2024/006662.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Не виконання вимог статті 160, 161 КАС України є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір». З 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028 грн (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік»).

Під час оформлення позовної заяви представник позивача - керівник ТОВ «Авто Партнер» у додатку 13 до адміністративного позову вказує про докази сплати судового збору, проте не зазначає кількість аркушів; просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судові витрати, проте не зазначає суму.

Відповідно до вимог ДСТУ (згідно з наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 № 144 з 01.09.2021 набрав чинності національний стандарт ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів») у разі, коли документ містить більше десяти додатків, складають опис, а у відмітці про наявність додатків зазначають (додатки: згідно з описом на … арк), проте у переліку додатків кількість аркушів кожного іх них не зазначена і відповідний опис не наданий. Відмітку про наявність додатків (п.5.21 ДСТУ 4163:2020), повну назву яких наводять переважним чином у тексті супровідного листа, оформлюють після тексту листа перед підписом. Якщо документ має додатки, повні назви яких не наведено у тексті документа, то ці назви потрібно зазначити у відмітці про наявність додатків, із зазначенням кількості аркушів у кожному додатку та кількості їх примірників. Якщо до документа додають інший документ, що має додатки, то відмітку про наявність додатків оформлюють як у прикладі (Додаток: лист Укрдержархіву від 20.09.2013 № 595/04-12 і додаток до нього, всього на 20 арк. в 1 прим).

Позивач помилково визначає ціну позову, позаяк оскаржує індивідуальний акт - рішення Житомирської митниці про коригування митної вартості товарів від 19.04.2024 №UA101020/2024/000017/2 як вимогу майнового характеру (у гр.30 коригування - загальна вартість у EUR 20084.11)

Згідно з висновком Верховного Суду України викладеним у постанові від 02.07.2014 (справа № 6-79цс14), аналіз норм ст. 99 Конституції України, ст. ст. 192, 533 ЦК України дає підстави дійти висновку про те, що незалежно від валюти боргу (тобто грошової одиниці, в якій визначена сума зобов`язання) валютою платежу (засобом погашення грошового зобов`язання) і його виконання є національна валюта України - гривня. У національній валюті України належать обчисленню і стягненню й інші складові грошового зобов`язання (пеня, штраф, неустойка, проценти) та виплати, передбачені ст. 625 ЦК України.

Офіційний (https://bank.gov.ua/ua/markets/) курс на 19 квітня 2024 року встановлений на рівні: 42,2789 гривень за 1 євро (+0,2227 грн).

Відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб: 20084.11х42,2789=849134.08 грн х 1.5 %=12 737,01 грн, тому належить доплатити 6681.01 грн (з урахуванням квитанцій щодо сплати 3028х2). Позивач не обгрунтував, що картка відмови є індивідуальним актом у розумінні п. 19 ч.1 ст.5 КАС України.

Згідно з частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

Відповідно до частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановлена з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, що необхідно сплатити.

Верховний Суд № 826/9751/14 ЄДРСР 100973142 звертає увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись ст.2, 5, 160, 161, 169, 241-243, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ТОВ «Авто Партнер» залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання до суду доказу доплати судового збору за одну вимогу майнового характеру у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн) і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у сумі 6681.01 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях зазначені на офіційному сайті (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/gromadyanam/tax/).

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА