Справа № 400/8514/24
Суддя: Гордієнко Т. О.
Дата ухвалення: 2024-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

08 жовтня 2024 р. № 400/8514/24
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гордієнко Т. О. розглянув адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до відповідачаІНФОРМАЦІЯ_1 , вул. Стрілецька, 105, м. Вінниця, 21015,

провизнання протиправним та скасування пункту 3 наказу №48 від 21.08.2024,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 16.09.2024 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Командування Повітряних Сил ЗСУ про визнання протиправним та скасування п. 3 наказу № 48 від 21.08.2024.

Відповідач надав заяву про надання додаткового часу на підготовку відзиву на позовну заяву та подачу доказів по справі, а також зупинення провадження у справі до отримання повідомлення від відповідача.

Заява обгрунтована тим, що у військовій частині НОМЕР_1 проводиться аудит відповідності з питань збереження та використання запасів пального.

Так, відповідно до листа директора Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві №16-04-3755924 від 05.09.2024 року та рішення тимчасово виконуючого обов`язки Головнокомандувача Збройних Сил України №120220/С від 01.09.2024 року у період з 10.09.2024 року по 18.10.2024 року представниками 4 територіального управління внутрішнього аудиту проводиться аудит наступних питань:

1) дослідження порядку ведення бухгалтерського та кількісного обліку за номенклатурою служби ПММ (паливо - мастильних матеріалів).

2) дослідження порядку збереження та використання пального.

У ході проведення даного аудиту досліджуються документи щодо обліку та використання засобів ПММ військової частини НОМЕР_1 , у тому числі у період який охоплювався службовим розслідуванням, за результатами якого був виданий оскаржуваний наказ.

Відповідно до критеріїв оцінки зазначених у програмі аудити основними критеріями є:

1. Відповідність вимогам нормативно - правових актів порядку ведення бухгалтерського та кількісного обліку за номенклатурою служби ПММ.

2. Відповідність вимогам нормативно - правових актів порядку збереження та використання (списання) пального.

Так, проведення зазначеного вище аудиту ускладнює доступ до документів служби ПММ, які використовуються представниками 4 територіального управління внутрішнього аудиту під час дослідження викладених вище питань та у свою чергу ускладнює написання відзиву на позовну заяву та подання копій документів (письмових доказів).

Окрім цього, висновки за результатами аудиту можуть як підтвердити так і спростувати викладені у позовній заяві твердження Позивача, а також підтвердити (або спростувати) обставини, які були встановлені під час проведення службового розслідування посадовими особами Відповідача.

Тому відповідач просив суд зупинити провадження у справі до моменту закінчення аудиту та надання до суду додаткових доказів (матеріалів аудиту, додаткових пояснень по суті справи), оскільки посадові особи Відповідача, окрім обов`язків за посадами залучені до виконання бойових (спеціальних) завдань, пов`язаних із протиповітряною обороною та відбиттям збройної агресії рф, у тому числі поза територією постійного місця дислокації (не у м. Вінниці).

Відповідно до ч. 5 ст. 162 КАС України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.

Ч. 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ч. 1 ст. 119 КАС України).

Відповідно до ч. 6 ст. 251 КАСУ, днем вручення судового рішення є: день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Ухвалу суду від 16.09.2024 доставлено до електронного кабінету відповідача 16.09.2024 року о 20:06 год.

Тому ухвала суду від 16.09.2024 вручена відповідачу 17.09.2024 року.

Відтак, відзив на позов відповідач повинен був подати у строк до 02.10.2024.

02.10.2024 відповідач через підсистему «Електронний суд» надіслав відзив на позов. Тому строк подання відповідачем відзиву на позов не пропущено.

За таких обставин, клопотання відповідача про надання додаткового часу на підготовку відзиву задоволенню не підлягає.

Щодо зупинення провадження суд зазначає наступне.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.236 КАС України суд зупиняє провадження у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції, - до припинення перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Строк дії воєнного стану в Україні продовжено Указами Президента, який триває і на даний час.

В свою чергу, відповідно до статті 64 Конституції України, в умовах воєнного або надзвичайного стану не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені, зокрема, статтею 55 Конституції, яка кожному гарантує право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно ст.12-2 Закону України Про правовий режим воєнного стану від 12.05.2015 року №389-VIII в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану, не можуть бути обмежені.

Згідно зі ст.26 цього Закону правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Таким чином, відповідно до статті 64 Конституції України, в умовах воєнного або надзвичайного стану не може бути обмежене гарантоване ст.55 Конституції право на судовий захист, яке включає право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, зокрема і військових формувань, які перебувають у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, а також розгляд справи судом.

Конституційний Суд України у своїх рішеннях неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання положень статті 55 Конституції України щодо захисту кожним у судовому порядку своїх прав і свобод від будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб, а також стосовно неможливості відмови у правосудді.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини право на суд включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на розгляд спору судом (зокрема, рішення у справі Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ЕСПЛ 2002-ІІ).

На даний час окрім можливості ознайомлюватись із будь-якими матеріалами справи та процесуальними документами за допомогою системи Електронний суд, сторони наділені можливістю брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, що також свідчить про відсутність будь-яких перешкод у розгляді даної справи.

Згідно обставин даної справи, ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про визнання протиправними та скасування наказів Командування Повітряних Сил ЗСУ про оголошення суворої догани та притягнення до обмеженої матеріальної відповідальності, тобто спір у справі пов`язаний з проходженням позивачем публічної служби.

Слід зазначити, що Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях указував на необхідність дотримання судами держав-учасниць Конвенції принципу розгляду справи судами упродовж розумного строку.

При цьому суд зазначає, що трудові спори за своєю природою вимагають оперативного вирішення, ураховуючи значимість цього питання для зацікавленої особи, яка через звільнення втрачає засоби для існування.

Отже, тривале зволікання судами з розглядом трудових спорів, різновидом яких є спори щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, ставить під загрозу дотримання з боку України пункту 1 статті 6 Конвенції.

Окремо слід зазначити, що зупинення провадження у справі щодо проходження публічної служби покладає на обох сторін надмірний тягар правової невизначеності.

У зв`язку з цим, для даної категорії справ законодавством встановлено стислі процесуальні строки з метою своєчасного та оперативного розгляду: місячний строк для звернення до суду замість загального шестимісячного; віднесено такі справи до справ незначної складності зі зменшеними строками розгляду.

Таким чином, невиправдане зупинення провадження у справах даної категорії є неприпустимим та не відповідає завданням адміністративного судочинства.

Тому клопотання про зупинення провадження у справі задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 118, 119, 162, 236, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача про надання додаткового часу для подання відзиву та зупинення провадження у справі залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т. О. Гордієнко