Справа № 400/726/24
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2024-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 жовтня 2024 р.м. ОдесаСправа № 400/726/24

Перша інстанція: суддя Мороз А. О.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Шляхтицького О.І.,

суддів Семенюка Г.В., Домусчі С.Д.,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 липня 2024 р. у справі № 400/726/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області про зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Миколаївський окружний адміністративний суд рішенням від 12 липня 2024 року позов ОСОБА_1 - задовольнив частково.

На зазначене рішення суду Головне управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області 10.09.2024 подало апеляційну скаргу, тобто з пропуском тридцятиденного строку на апеляційне оскарження.

Також пунктом першим апеляційної скарги апелянт заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке вмотивовано введенням воєнного стану на території України та постійними ракетними обстрілами м.Миколаїва.

П`ятий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 16.09.2024 визнав неповажними причини пропуску Головним управлінням Пенсійного фонду України в Миколаївській області строку на апеляційне оскарження рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 липня 2024 року у справі № 400/726/24.

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області залишити без руху.Надав апелянту строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали. Роз`яснив Головному управлінню Пенсійного фонду України в Миколаївській області, що у разі не виконання вимог зазначеної ухвали в частині підтвердження поважності причин пропуску строку, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України.

Так, відповідно до довідки про доставку електронного листа від 20.09.2024, копія ухвали апеляційного суду від 16.09.2024 була доставлена до електронного кабінету Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області в підсистемі ЄСІТС Електронний суд 17.09.2024 о 17:39 год.

Таким чином, документ вважається доставленим апелянту 18.09.2024, а тому недоліки апеляційної скарги мали бути усунені у строк до 28.09.2024 включно.

01.10.2024 апелянт надіслав до апеляційного суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

У заяві апелянт обґрунтовуючи причини пропуску строку на апеляційне оскарження послався на ті самі обставини , що і у заяві, яка подавалась разом із апеляційною скаргою, а саме на введення воєнного стану на території України, постійні ракетні обстріли м.Миколаїва, відключення електроенергії та дистанційну роботу працівників Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області.

Розглянувши зазначене клопотання, суд дійшов висновку, що зазначені в обґрунтування пропуску апелянтом строку апеляційного оскарження причини не є поважними з огляду на наступне.

Частинами першою та другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

Наведеною процесуальною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги. Для цього особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Не заперечуючи, що обставини введення воєнного стану можуть бути визнані як поважна причина пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вже звертала увагу апелянта, що сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили подання апеляційної скарги у строк визначений законодавством.

Більш того, згідно зі статтею 12-2 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. Згідно з частиною другою статті 9 цього Закону, зокрема, органи державної влади здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Колегія суддів вважає, що враховуючи те, що воєнний стан на всій території України триває більше двох років, організація трудового процесу в територіальних органах Пенсійного фонду України мала передбачати виконання останніми своїх функцій і повноважень.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Приведення апеляційної скарги у відповідність з вимогами КАС України в частині дотримання процесуальних строків звернення із апеляційною скаргою, є процесуальним обов`язком сторони, яка не погоджується з судовими рішеннями, і для його виконання процесуальний закон встановлює достатній строк - тридцять днів з дня складення повного тексту оскаржуваного судового рішення (з дня отримання копії судового рішення).

У клопотанні про поновлення строку, поданому на виконання вимог ухвали від 16.09.2024, Головне Управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області так і не зазначає об`єктивних причин, які унеможливлювали подати апеляційну скаргу у строки визначені КАС України, що не можна вважати розумним та оптимальним для реалізації права на звернення до суду з апеляційною скаргою, а ті, які приведені апелянтом стосуються організації трудового процесу з боку відповідальних осіб, тобто є суб`єктивними і не можуть бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів вважає, що неналежна організація трудового процесу з боку відповідальних осіб суб`єкта владних повноважень є суб`єктивною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, відповідно, не може бути підставою для його поновлення.

Відтак, посилання апелянта на наявність підстав для поновлення судом пропущеного строку на апеляційне оскарження, колегією суддів відхиляються, оскільки за встановлених обставин, в діях останнього не вбачається наміру добросовісної реалізації належного суб`єкту владних повноважень права на апеляційне оскарження. Зазначене свідчить виключно про формальний підхід скаржника до оформлення апеляційної скарги.

Тотожній підхід був застосований Верховним Судом при розгляді справи № 640/11452/19 12 жовтня 2022 року.

При цьому, невмотивоване задоволення клопотання апелянта про поновлення пропущеного строку звернення з апеляційною скаргою до суду суб`єкта владних повноважень, утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до судового захисту в тому числі фізичних та юридичних осіб, порушить принцип рівності сторін у адміністративному судочинстві.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі Олександр Шевченко проти України від 26 квітня 2007 року та рішення у справі Трух проти України від 14 жовтня 2003 року).

У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі Пономарьов проти України від 3 квітня 2008 року).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 20.10.2011 у справі Рисовський проти України (заява № 29979/04) підкреслив особливу важливість принципу належного урядування, який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно, в належний і якомога послідовніший спосіб. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати своєчасного виконання обов`язків.

Ураховуючи обставини справи, зазначені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можна вважати поважними, оскільки їх не можна вважати такими, що не залежали від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Відповідно пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити, оскільки наведені скаржником підстави для поновлення такого строку є неповажними.

Враховуючи вищевикладене та керуючись п.4 ч. 1 ст.299 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 липня 2024 р.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.І. Шляхтицький
Судді С.Д. Домусчі Г.В. Семенюк