Справа № 440/18407/23
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2024-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 жовтня 2024 р. Справа № 440/18407/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Жигилія С.П.,

Суддів: Русанової В.Б. , Перцової Т.С. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військової частини НОМЕР_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.04.2024 по справі № 440/18407/23

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17.04.2024 задоволено позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене судове рішення Військовою частиною НОМЕР_1 11.09.2024 подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.09.2024 апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 залишено без руху та встановлено відповідачу строк з для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням поважних підстав його пропуску та документу про сплату судового збору в розмірі 1288,32 грн.

Копію ухвали надіслано Військовій частині НОМЕР_1 в електронному вигляді та доставлено до електронного кабінету одержувача 23.09.2024 о 20:30 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Відповідно до абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

01.10.2024 апелянтом було подано заяву про усунення недоліків поданої апеляційної скарги разом із платіжною інструкцією про сплату судового збору та з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування поданого клопотання скаржник зазначає, що оскаржуване рішення суду отримано відповідачем 13.08.2024 засобами поштоого зв`язку (вх. № 1271)., строк на апеляційне оскарження припав на дію в країні воєнного стану, апелянт - є військовим формуванням, на яке відповідно до Конституції України покладаються оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності, особовий склад скаржника залучається до участі в бойових завданнях. Посилається на часті повітряні тривоги, віднесення Військової частини НОМЕР_1 до об`єктів критичної інфраструктури, значного навантаження на юридичний відділ, що унеможливило вчасне подання апеляційної скарги.

Дослідивши клопотання апелянта, матеріали справи, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Полтавського окружного адміністративного суду прийнято 17.04.2024, в порядку письмового провадження, копію якого апелянтом отримано 05.08.2024 о 13:19, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд" Військової частини НОМЕР_1 .

Доводи скаржника, що датою отримання оскаржуваного рішення є 13.08.2024 року, а саме дата реєстрації вказаного рішення у журналі вхідної кореспонденції відповідача є помилковими, оскільки відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення, а проставлена дата вхідної кореспонденції свідчить лише про внутрішню реєстрацію документа.

Відповідно до вимог процесуального законодавства, часом вручення процесуальних документів в електронній формі є дата отримання судом повідомлення про доставлення документів на офіційну електронну адресу (п. 2 ч.1 ст.127, п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України).

З урахуванням наведеного, наявна в матеріалах справи довідка про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд" є належним доказом підтвердження отримання копії судового рішення скаржником.

Доказів неотримання рішення від 17.04.2024 через систему "Електронний суд" апелянтом не надано.

Як на поважність підстав пропуску строку апелянт посилається на дію в країні воєнного стану, виконання бойових (спеціальних) завдань, повітряні тривоги, велику навантаженість на юридичний відділ та те, що є військовим формуванням.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією з засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 6 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Так, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який, після його продовження, діє до цього часу.

Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

При цьому, суд наголошує, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках.

З апеляційної скарги вбачається, що місцезнаходженням Військової частини є Полтавська область.

Колегія суддів вказує, що оскільки Полтавська міська територіальна громада не входить до Переліку територіальних громад на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22.12.2022 (зі змінами), відповідач мав безперешкодну можливість отримувати від суду кореспонденцію та відповідно направляти до суду заяви та скарги.

Крім того, доказів на підтвердження великої навантаженості на юридичний відділ та обмеженої кількості працівників апелянтом до суду не надано.

Таким чином, суд зауважує, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Аналогічний висновок викладений в постанові Верховного Суду від 27 березня 2024 року у справі № 280/6401/22.

Необхідно зазначити, що введення на території України воєнного стану не зупиняє перебіг процесуальних строків у судових справах.

Відповідно до частин першої, другої статті 9 Закону України Про воєнний стан від 12.05.2015 № 389-VIII (в редакції, чинній на 24.02.2022) в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Органи державної влади продовжують здійснювати свої повноваження після введення воєнного стану.

Апелянт вказує, що є військовим формуванням, в зв`язку з введенням воєнного стану, весь особовий склад якого залучений до виконання бойових завдань, проте, будь-яких доказів на підтвердження вказаних обставин (наказів командування про залучення особового складу військової частини НОМЕР_1 ) не надає.

Крім того, врахуванню підлягає також і тривалість пропущеного строку, а саме більше місяців з моменту отримання рішення суду першої інстанції, тобто в апелянта було більш, ніж достатньо часу, реалізувати своє право на апеляційне оскарження.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14 вересня 2023 року у справі № 520/25136/21.

Підсумовуючи наведене, з урахуванням обставин подання апеляційної скарги, часових меж з моменту, коли відповідач отримав оскаржуване судове рішення 05.08.2024) до моменту його оскарження (11.09.2024), тобто зі сплином більше одного місяця, не вчинення ним дій, спрямованих на своєчасне його оскарження, суд вказує про відсутність поважних причин, які б свідчили про поважність пропуску строку звернення до суду із апеляційною скаргою.

Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 299 КАС України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Беручи до уваги, що апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.04.2024 по справі № 440/18407/23, в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.04.2024 по справі № 440/18407/23 - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Військова частина НОМЕР_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.04.2024по справі № 440/18407/23 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя С.П. Жигилій
Судді В.Б. Русанова Т.С. Перцова