Справа № 308/17350/23
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2024-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2024 рокуЛьвівСправа № 308/17350/23 пров. № А/857/21009/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Онишкевича Т.В., Сеника Р.П

за участі секретаря судового засідання Демчик Л.Р.,

представник позивача: не з`явився,

представник відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 березня 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 308/17350/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору - Управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП про визнання дії та бездіяльності протиправними,

суддя в 1-й інстанції - Лемак О.В.,

час ухвалення рішення -не зазначено,

місце ухвалення рішення -м. Ужгород,

дата складання повного тексту рішення - не зазначено,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі також позивач) звернувся в Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області з позовом до Департаменту патрульної поліції (далі також відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору - Управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП (далі також третя особа), в якому просив:

- скасувати постанову серії ЕАТ № 7789311 від 22.09.2023 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, винесену інспектором Управління патрульної поліції в Закарпатській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ч.126 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 3400 гривень, а провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.126 КУпАП - закрити.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 березня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору: Управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишено без розгляду.

Не погодившись із ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 березня 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану ухвалу скасувати , а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що не він не отримував ухвали про відкриття провадження у справі, а також не отримував жодного повідомлення про виклик на судове засідання.

Крім цього, вказує, що в прохальній частині позовної заяви просив суд першої інстанції розгляд справи проводити без його участі.

Просить скасувати ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 березня 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду і направити справу в суд першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, зазначає, що Ужгородський міськрайонний суд постановляючи ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_3 без розгляду діяв законно, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомленні про дату, час і місце розгляду справи в порядку ст.126 КАС України, що не перешкоджає розгляду справи у їх відсутності відповідно до ст.313 КАС України.

Частиною 4 ст.229 КАС України передбачено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи те, що апеляційну скаргу подано на ухвалу суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду, суд апеляційної інстанції, у відповідності до частини другої статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), призначив справу до розгляду у судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 жовтня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору - Управління патрульної поліції в Закарпатській області ДПП та призначено розгляд справи на 10 год. 05 хв. 13 грудня 2023 року.

Відповідно до супровідного листа від 11.10.2023 копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі було скеровано позивачу за поштовою адресою - АДРЕСА_1 , проте, колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні докази скерування судом першої інстанції та отримання позивачем копії ухвали про відкриття провадження у справі та повістки про виклик до суду на 13 грудня 2023 року.

Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу по справі № 308/17350/23 призначеного до розгляду на 10 год. 05 хв. 13.12.2023 не здійснювалось, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі.

Згідно довідки про доставку SMS-повідомлень, на мобільний номер телефону позивача, що зазначений у позовній заяві було скеровано SMS-повідомлення про виклик ОСОБА_1 до суду на 14 год. 50 хв. 12 березня 2024 року, проте докази отримання такого повідомлення в матеріалах справи відсутні.

Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу по справі № 308/17350/23 призначеного до розгляду на 14 год. 50 хв. 12.03.2024 не здійснювалось, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі.

Постановляючи вказану ухвалу, суд дійшов висновку, що поданий позов, на підставі п.4 ч.1 ст.240 КАС України, підлягає залишенню без розгляду, оскільки позивач повторно не з`явився в судові засідання, про причини своєї неявки суд не повідомив.

Колегія суддів не погоджується із висновками суду першої інстанції і зазначає наступне.

Частиною першою статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ч. 1 ст.124 КАС України судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками повідомленнями.

Згідно ч. 3 ст.124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи здійснюється за наявності в особи офіційної електронної адреси шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією за адресами вказаними цими особами або шляхом надсилання тексту повістки в порядку визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутня письмова заява позивача (в розумінні ст.129 КАС України) про надсилання тексту повістки текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно до п. 1, 2 ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Згідно із ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Тобто, позовну заяву може бути залишено без розгляду, якщо неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що залишаючи позовну заяву без розгляду, судом першої інстанції не вказано, яким чином неявка позивача перешкоджала розгляду вказаної справи.

Крім цього, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що в прохальній частині позовної заяви позивач просив розгляд справи проводити без його участі.

Враховуючи вищенаведене, в суду першої інстанції були відсутні достатні і належні підстави для залишення позову без розгляду, оскільки позивач просив проводити розгляд справи без його участі, а матеріали справи не містять жодного належного доказу повідомлення судом ОСОБА_1 про початок розгляду справи, повідомлень про виклик до суду.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним.

В рішеннях у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це слід вважати як порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У зв`язку з викладеним, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції надто формально підійшов до вирішення питання щодо прийняття до розгляду позовної заяви, а тому, на думку апеляційного суду, помилково повернув позовну заяву позивачу, позбавивши його, таким чином, права на судовий захист.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку щодо наявності підстав для залишення без розгляду позовних вимог.

Відповідно до статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Підсумовуючи, суд апеляційної інстанції приходить до переконання про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання. Відтак, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до цього ж суду для продовження її розгляду по суті.

Керуючись статтями ч. 4 ст. 229, 243, 308, 310, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 березня 2024 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 308/17350/23 скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно до ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового суду протягом тридцяти днів з дати складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Т. В. Онишкевич
Р. П. Сеник
Повне судове рішення складено 08.10.24