Справа № 160/13887/24
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КЛАСИКА» до Департаменту по роботі з активами в особі Головного архітектурно-планувального управління Дніпровської міської ради, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Дніпровська міська рада про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
29.05.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «КЛАСИКА» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту по роботі з активами в особі Головного архітектурно-планувального управління Дніпровської міської ради (далі відповідач), третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Дніпровська міська рада, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення 7/20-237 від 21.05.2024 року про відмову ТОВ «КЛАСИКА» у видачі містобудівних умов та обмежень, оформлене наказом Головного архітектурно-планувального управління департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради №181 від 21.05.2024 року про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень забудови;
- зобов?язати Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради повторно розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КЛАСИКА» про надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки по об?єкту будівництва «Реконструкція нежитлової будівлі під житловий багатоквартирний комплекс клубного типу за адресою: м. Дніпро, пр. Шаховий, буд. 8» з урахуванням висновків суду у цій справі.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
17.07.2024 від представника позивача надійшли додаткові пояснення.
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 24.04.2024 на підставі рішення Дніпровської міської ради від 20.03.2024 №120/48 між Дніпровською міською радою та ТОВ «КЛАСИКА» укладено договір оренди землі.
До заяви були подані наступні документи: копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; документ, що підтверджує повноваження представника юридичної особи.
Не погодившись з рішенням відповідача позивач звернувся з адміністративним позовом до суду.
Надаючи оцінку встановленим у справі обставинам суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (далі Закон).
Порядок забудови територій визначено у ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» відповідно до якої забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-1) державна реєстрація спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва та майбутній об`єкт нерухомості у випадках, визначених законом; 4-2) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об`єкт (його складову).
Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.
За змістом п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.
Отже, містобудівні умови та обмеження є складовою вихідних даних, отримання яких є необхідною умовою для набуття власником земельної ділянки права на її забудову. Містобудівні умови та обмеження є видом містобудівної документації та визначають комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва, дотримання яких є обов`язковим для всіх суб`єктів містобудівної діяльності.
Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 29 Закону фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.
Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника (із зазначенням кадастрового номера земельної ділянки), до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію - у разі, якщо речове право на земельну ділянку не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; 2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці - у разі, якщо право власності на об`єкт нерухомого майна не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації); 3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000.
Підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є: 1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; 2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; 3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні (ч. 4 ст. 29 Закону).
При цьому невідповідність намірів забудови означає, що запланований для будівництва об`єкт не відповідає вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, тобто затвердженим текстовим та графічним матеріалам з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій конкретного населеного пункту.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі №823/5265/15.
Матеріали справи не містять доказів скасування, оскарження рішення Дніпровської міської ради від 21.02.2024 №75/47, що свідчить про обґрунтованість відмови у наданні містобудівних умов та обмежень.
Посилання позивача на цільове призначення земельної ділянки для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку, суд приймає до уваги, проте вважає за необхідне зазначити, що цільове призначення земельної ділянки та її функціональне призначення не є тотожними поняттями. Види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель мають визначатись з урахуванням містобудівної документації, тобто з урахуванням функціонального призначення територій.
Частина 4 статті 26 вказаного вище Закону встановлює, що право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.
За таких обставин, з огляду на викладене, суд зазначає, що в межах доводів позовної заяви та встановлених по справі обставин, підстав для задоволення вимог адміністративного позову не вбачається.
Відповідно до ст. 139 КАС України у разі відмови в задоволенні позовних вимог, сплачений судовий збір відшкодуванню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд,-

У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «КЛАСИКА» до Департаменту по роботі з активами в особі Головного архітектурно-планувального управління Дніпровської міської ради, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача Дніпровська міська рада про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені ст. 295 КАС України.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А. Ю. Рищенко