Справа № 440/6877/24
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2024-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: К.І. Клочко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 р. Справа № 440/6877/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Ральченка І.М.,

Суддів: Катунова В.В. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 17.06.2024, по справі № 440/6877/24

за позовом ОСОБА_1

до Військової частини НОМЕР_1

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, у якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не проведення компенсації ОСОБА_1 податку з доходів фізичних осіб у розмірі 20079,73 грн. з нарахованої індексації грошового забезпечення на виконання рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.08.2023 у справі № 440/6662/23.

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 здійснити компенсацію ОСОБА_1 грошову компенсацію податку з доходів фізичних осіб у розмірі 20079,73 грн. з нарахованої індексації грошового забезпечення на виконання рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.08.2023 у справі № 440/6662/23.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу.

Не погодившись із зазначеною ухвалою позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що до позовної заяви, поданої до суду через систему «Електронний суд» було додано довіреність, яка була сформована у цій системі безпосередньо позивачем з використанням кваліфікованого електронного підпису, що підтверджується «протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису».

На підставі ч. 2 ст. 312 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження, у зв`язку з чим фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно з ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Статтею 57 КАС України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 2 ст. 57 КАС України у справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до ч. 2 ст. 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 7 ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами, зокрема довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частиною 1 ст. 18 КАС України встановлено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 18 КАС України Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Пунктом 30 підрозд. 2 Підсистема «Електронний суд» розділу III «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21 встановлено, що Користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням Електронного суду в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Відповідно до п. 31 підрозд. 2 Підсистема «Електронний суд» розділу III Положення про ЄСІТС надання довіреності в електронній формі здійснюється засобами Електронного кабінету шляхом створення електронного документа встановленої форми, в якому визначається обсяг повноважень повіреного.

Отже, електронне доручення, яке можливо надати за допомогою підсистеми Електронний суд, видається за наявності у відповідної особи довірителя та його представника особистих електронних кабінетів у підсистемі Електронний суд, що передбачає наявність у таких осіб електронного цифрового підпису.

Електронне доручення видається лише за умови його підписання електронним ключем довірителем за допомогою алгоритмів, визначених у підсистемі Електронний суд.

Надалі таке електронне доручення автоматично додається до позовної заяви, яка подана представником від імені довірителя через підсистему Електронний суд, при цьому у користувачів відсутня можливість будь-яким чином впливати на зміст та вигляд такого електронного доручення, тобто воно формується підсистемою Електронний суд самостійно, відповідно до обраного обсягу повноважень представника.

У постанові від 30.06.2021 у справі № 380/830/21 Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду зазначав, що особливості подання до суду довіреності для цілей підтвердження повноважень представника у разі звернення до суду в електронній формі встановлені у частині сьомій статті 59 КАС України та пункті 9 Положення про АСДС, зі змісту яких випливає, що учасник справи може уповноважити представника на подання документів від свого імені шляхом формування, підписання та направлення до підсистеми Електронний суд електронного доручення за формою, установленою адміністратором системи, примірник якого додається підсистемою до кожного відправленого (підписаного) представником документу автоматично.

Довіреність, видана із дотриманням зазначених правил, як електронний документ, не вимагає будь-якого засвідчення і є належним документом, що підтверджує повноваження представника у суді.

При цьому, у випадку звернення до суду через підсистему Електронний суд суди мають перевіряти відповідність вчиненої представником дії наданому представнику обсягу повноважень, визначеному в електронному дорученні.

Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 18.02.2021 у справі № 300/1329/20, № 580/140/23 від 30.03.2023, № 580/142/23 від 03.08.2021.

Судом першої інстанції встановлено, що до позовної заяви, поданої представником через підсистему Електронний суд була додана електронна довіреність від 09.06.2024 від імені ОСОБА_1 , згідно з якою останній уповноважує ОСОБА_2 представляти інтереси ОСОБА_1 в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи. Довіреність видана без права передоручення іншим особам. Довіреність дійсна до моменту її скасування.

Додана довіреність сформована в системі Електронний суд.

Висновки суду першої інстанції про те, що позовна заява підписана особою, повноваження якої не підтверджені відповідно до вимог ст. 59 КАС України, ґрунтуються на тому, що зазначена довіреність не може вважатися такою, що скріплена кваліфікованим електронним підписом ОСОБА_1 , оскільки за інформацією з Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» при перевірці підпису вкладення зазначеного файлу судом першої інстанції встановлено, що при підписанні позивачем файлу "Довіреність 1. pdf" виникла помилка при роботі з LDAP - сервером.

Втім, із такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не погоджується з огляду на наступне.

Так, позовна заява ОСОБА_1 складена та подана до суду через систему «Електронний суд», додатки до неї містять довіреність у форматі pdf, яка сформована безпосередньо в системі "Електронний суд".

Відповідно до протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 09.06.2024 12:27:37 підписувачем документу «Довіреність» є ОСОБА_1 , результат перевірки підпису: підпис створено та перевірено успішно, цілісність даних підтверджено, час підпису 09.06.2024 11:52:54.

Таким чином, колегія суддів доходить висновку, що додана до позовної заяви представником Мостового Ф.О. довіреність підтверджує повноваження Дзундзи Ю.Р. на здійснення представництва інтересів довірителя.

Враховуючи викладене, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про неналежне оформлення довіреності позивачем, та як наслідок про підписання позовної заяви особою, яка не має права її підписувати.

Отже, наведене вище призвело до безпідставного повернення позовної заяви на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи, що судом першої інстанції під час постановлення ухвали порушено норми процесуального права, апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала Лубенського міськрайонного суду Полтавської області 18.06.2024 скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 312, 315, 320, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 по справі № 440/6877/24 - скасувати.

Справу № 440/6877/24 направити до Полтавського окружного адміністративного суду для продовження розгляду .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя І.М. Ральченко
Судді В.В. Катунов З.Г. Подобайло