Справа № 160/3565/24
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2024-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

09 жовтня 2024 року м. Дніпросправа № 160/3565/24

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач), суддів: Щербака А.А., Баранник Н.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Рівненської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року (суддя 1-ї інстанції Єфанова О.В.) в адміністративній справі №160/3565/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АВ Метал Груп» до Рівненської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,-

ВСТАНОВИВ:

07.02.2024 Товариство з обмеженою відповідальністю «АВ Метал Груп» звернулось до суду із позовною заявою до Рівненської митниці, в якій просило суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2023/000175/2 від 24.11.2023 року;

- визнати протиправним та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204000/2023/000243 від 24.11.2023 року.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що 23.11.2023 з метою оформлення товарів, що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту, до митниці було подано декларацію №23UA52U6 разом з усіма документами, необхідними для митного оформлення товарів з визначенням її митної вартості за першим методом (за ціною контракту). Позивач вважає, що надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Натомість зауваження відповідача щодо наявності розбіжностей в наданих документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та вимоги щодо надання додаткових документів є безпідставними та необґрунтованими. У зв`язку з наведеним, позивач вважає, що існують усі підстави для скасування оскаржуваного рішення про коригування митної вартості.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року позов задоволено.

Відповідачем на вказане рішення суду подана апеляційна скарга, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що судом першої інстанції не надано належної оцінки обставинам справи та нормам чинного законодавства, що призвело до прийняття невірного рішення. Крім того, скаржник наголошує, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить на імпортерові, а митний орган може витребовувати додаткові документи лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Позивач правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

В силу пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Перевіривши обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ «АВ Метал Груп» зареєстроване 14.04.2009, що підтверджується записом в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про державну реєстрацію юридичної особи за ідентифікаційним кодом 36441934. Основний вид діяльності товариства за КВЕД: 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами.

12.01.2019 року між ТОВ «АВ Метал Груп» (покупець) та MANGALAM ALLOYS LIMITED (Індія) (продавець) укладено контракт №MAL-AV/18-19/257, предметом якого є поставка продукції з нержавіючої сталі, яка виготовлена відповідно до стандартів ASTM A276/A484.

З метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів, ТОВ «АВ Метал Груп», було задекларовано до митного поста Рівненської митниці партії отриманого товару за ЕМД №23UA52U6 від 23.11.2023 року на поставку товару, а саме:

- Товар 1: Прутки з корозійностійкої (нержавіючої) сталі без подальшого оброблення, крім холодного деформування або оброблення у холодному стані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 25 мм, з масовою часткою нікелю менш як 2,5%; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 201, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:16мм 0,966т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 201, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:16мм 0,979т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 201, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:16мм 0,262т.; Вміст нікелю: 1,40%. Виробник: MANGALAM ALLOYS LIMITED; Торговельна марка: нема даних; Країна виробництва: ІN.

- Товар 2: Прутки з корозійностійкої (нержавіючої) сталі без подальшого оброблення, крім холодного деформування або оброблення у холодному стані, круглого поперечного перерізу, діаметром 25 мм або більше, але менш як 80мм, з масовою часткою нікелю 2,5% або більше: Круг з нержавіючої сталі марки AISI 304, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:30мм 0,912т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:30мм 0,877т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:50мм 0,941т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:50мм 0,471т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:50мм 1,026т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:50мм 1,034т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:50мм 1,028т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:50мм 0,938т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:50мм 0,658т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:60мм 0,542т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:60мм 0,134т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:60мм 0,807т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:60мм 0,808т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 204, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:65мм 0,631т.; Вміст нікелю: 8,01-8,09%. Круг з нержавіючої сталі марки AISI 316, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:25мм 0,377т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 316, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:50мм 0,565т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 316, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:60мм 0,544т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 316, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:70мм 0,184т.; Вміст нікелю: 10,02-10,08%. Виробник: MANGALAM ALLOYS LIMITED; Торговельна марка: немає даних; Країна виробництва: ІN.

- Товар 3: Прутки з корозійностійкої (нержавіючої) сталі без подальшого оброблення, крім холодного деформування або оброблення у холодному стані, круглого поперечного перерізу, діаметром 80 мм або більше, з масовою часткою нікелю 2,5% або більше; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 304, довжиною: 5000-6000мм, діаментром:85мм 0,95т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 304, довжиною: 4000-6000мм, діаментром:90мм 1,17т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 304, довжиною: 3000-6000мм, діаментром:95мм 0,244т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 304, довжиною: 3000-6000мм, діаментром:95мм 1,162т.; Вміст нікелю: 8,01 8,09%. Виробник: MANGALAM ALLOYS LIMITED; Торговельна марка: нема даних; Країна виробництва: ІN.

- Товар 4: Прутки з корозійностійкої (нержавіючої) сталі без подальшого оброблення, крім холодного деформування або оброблення у холодному стані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 25 мм, з масовою часткою нікелю 2,5% або більше: Круг з нержавіючої сталі марки AISI 316, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:16мм 0,43т.; Вміст нікелю: 10,06%. Виробник: MANGALAM ALLOYS LIMITED; Торговельна марка: нема даних; Країна виробництва: ІN.

- Товар 5: Прутки з корозійностійкої (нержавіючої) сталі без подальшого оброблення, крім холодного деформування або оброблення у холодному стані, круглого поперечного перерізу, діаметром 25 мм або більше, але менш як 80мм, з масовою часткою нікелю менш як 2,5%: Круг з нержавіючої сталі марки AISI 420, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:70мм 0,527т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 420, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:70мм 0,537т.; Круг з нержавіючої сталі марки AISI 420, довжиною: 6000-6100мм, діаментром:75мм 1,233т.; Без вмісту нікелю. Виробник: MANGALAM ALLOYS LIMITED; Торговельна марка: нема даних; Країна виробництва: ІN.

- Товар 6: Прутки з корозійностійкої (нержавіючої) сталі без подальшого оброблення, крім холодного деформування або оброблення у холодному стані, круглого поперечного перерізу, діаметром 80 мм або більше, з масовою часткою нікелю менш як 2,5%: Круг з нержавіючої сталі марки AISI 420, довжиною: 3000-6100мм, діаментром:100мм 1,144т.; Без вмісту нікелю. Виробник: MANGALAM ALLOYS LIMITED; Торговельна марка: нема даних; Країна виробництва: ІN.

Митна вартість зазначених товарів підприємством була визначена відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст. 58 Митного кодексу України.

Разом із митною декларацією позивачем надані митному органу наступні документи: зовнішньоекономічний контракт 12.01.2019 року №MAL-AV/18-19/257, додаткова угода №1 від 30.12.2020 року, специфікація №1 до договору від 17.04.2023 року, рахунок-проформа від 21.04.2023 року, сертифікати якості від 26.08.2023 року за №MAL/TC/0183, №MAL/TC/0184, №MAL/TC/0185, №MAL/TC/0186, №MAL/TC/0187, №MAL/TC/0188, №MAL/TC/0189, пакувальний лист від 26.08.2023 року, рахунок-фактура №EXP/23-24/36 від 26.08.2023 року, коносамент № 230688369 від 05.09.2023 року, накладна №44396 від 18.11.2023 року, супровідний документ №23PL321030NS68N8L3 від 26.10.2023 року, сертифікат про походження товару від 13.09.2023 року, банківський платіжний документ від 25.04.2023 року та від 19.09.2023 року, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від 17.10.2023 року №, №, №, страховий поліс №552994-03 від 29.08.2023 року, договір про перевезення №UA00060664 від 06.04.2023 року, копія митної декларації країни відправлення №3508166 від 28.08.2023 року.

За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками), митним органом встановлено, що подані до митного оформлення документи на підтвердження митної вартості містять розбіжності.

Декларанту сформовано електронне повідомлення, відповідно до якого встановлено наступне.

1) У копії митної декларації відправлення від 28.08.2023 №3508166 (сторінка 2) зазначено інформацію про комісію у розмірі 457,6 дол. США, відомості щодо якої відсутні у рахунку - проформі від 21.04.2023 б/н та інвойсі від 26.08.2023 Ме ЕХР/23-24/36.

Згідно постанови Міністерства Торгівлі та Промисловості Індії №06 (ВЕ-2012)/2009-14 від 10.10.2012 та постанови Резервного Банку Індії RВІ/2012- 13/14 Master Circular #14/2012-13, експортер, який належним чином дотримується податкових та економічних законів Індії та підприємство якого працює легально і являється державним стимулятором розвитку експорту, має право на отримання державної компенсації частини вартості експортованого товару. Для реалізації такого права експортер: або отримує її переказом коштів з державного бюджету на розрахунковий рахунок підприємства з обов`язковим зазначенням даної суми комісії в експортній декларації; або вказує дану суму комісії у вигляді знижки в інвойсі без зазначення її в експортній декларації. Таким чином, відповідно до умов 7 статті ГАТТ, відповідно до якої базою оподаткування товарів для митної оцінки є дійсна вартість товарів, сума комісії, зазначена в експортній декларації підлягає включенню до митної вартості імпортованих на митну територію України товарів. Разом з тим, числове значення комісії не враховане декларантом при розрахунку митної вартості товарів, що є порушенням частини 10 статті 58 Митного кодексу України.

2) Також подана до митного оформлення копія митної декларації відправлення від 28.08.2023 року №3508166 містить відомості про порт завантаження, що не відповідає відомостям коносаменту від 05.09.2023 №230688369.

3) У графі 70 додатково наданого банківського платіжного документа щодо оплати транспортно - експедиторських послуг від 24.10.2023 б/н зазначено рахунки №, , , які до митного оформлення не надано.

4) У висновку ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» від 23.11.2023 №123/640 враховуються тенденція до зниження світових цін на сировинні матеріали і прокат з нержавіючої сталі в червні - вересні 2023 року, проте рахунок - проформа від 21.04.2023 б/н, у якій зазначені ціни на оцінювані товари виставлена у квітні 2023 року. Таким чином висновок ДП «ДЕРЖЗОВНІШІНФОРМ» від 23.11.2023 №123/640 через неактуальність інформації не може бути взятий до уваги.

5) У додатково наданому прайс-листі зазначаються відомості лише щодо місяця виставлення прайс-листа, без зазначення конкретного терміну його дії.

6) У додатково наданому акті звірки відсутня печатка продавця.

7) Надана додатково біржова вартість сировини LМЕ NІ на нікель не містить точних числових значень вартості нікелю, та за відсутності калькуляції ціни товарів не дає можливості в повній мірі перевірити її вплив на формування ціни товарів.

Відповідно до ч. 2, 3, 5 ст. 53 Митного кодексу України митниця зобов`язала позивача надати такі додаткові документи:

1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

2) виписку з бухгалтерської документації продавця про формування ціни на заявлених комерційних умовах постаки;

3) банківські платіжні документи, що підтверджують оплату рахунків-фактур про надання транспортно-експедиційних послуг від 17.10.2023 №, №, №.

4) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

5) пояснення стосовно заповнення графи «Commision» копії митної декларації країни відправлення від 28.08.2023 №3508166.

У відповідь на повідомлення митного органу ТОВ «АВ метал груп» листом від 24.07.2023 № 1 були надані витребувані документи, а також повідомлено, що товариство надало всі наявні документи та протягом 10 робочих днів додаткові документи надані не будуть.

За результатами перевірки наданих відомостей щодо митної вартості товару, відповідачем було прийнято:

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2023/000175/2 від 24.11.2023 року;

- картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204000/2023/000243 від 24.11.2023 року.

Скориставшись правом, передбаченим ч. 7 ст. 55 МК України, позивач задекларував зазначену партію товару, а митний орган випустив товар у вільний обіг за електронною МД №23UA19U9.

Позивач, не погодившись з рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови, вважаючи їх такими, що не відповідають вимогам законодавства, звернувся з даною позовною заявою до суду.

Суд першої інстанції задовольняючи позов дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. У відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Суд апеляційної інстанції погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 Митного кодексу України (далі МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 ст. 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

За змістом ч. 2 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч. 3 ст. 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч.6 ст.54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з ч.1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Приписами частин другої та третьої статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Апеляційний суд зазначає, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачі. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України.

Зауваження митного органу про те, що в копії митної декларації відправлення від 28.08.2023 №3508166 зазначено інформацію про комісію у розмірі 457,6 дол. США, відомості щодо якої відсутні у рахунку-проформі від 21.04.2023 б/н та інвойсі від 26.08.2023 Ме ЕХР/23-24/36, а також містить відомості про порт завантаження, що не відповідає відомостям коносаменту від 05.09.2023 №230688369, вірно відхилені судом першої інстанції, оскільки декларації країни відправлення є внутрішніми документами постачальника та мають свої особливості у оформлені, що обумовлені законодавством країни відправлення.

З цього приводу, суд першої інстанції вірно наголосив, що декларація країни відправлення товару не входить до переліку документів, що надаються декларантом для підтвердження митної вартості, а передбачена як додатковий документ, що надається (за його наявності) на запит митниці, якщо надані документи, передбачені частиною 2 статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Також, суд першої інстанції вірно визнав помилковим твердження митного органу, щодо ненадання декларантом рахунків №, №, №, оскільки по-перше вказані рахунки стосуються договору поставки, на підставі якого здійснювалось доставка вантажу, по-друге транспортна складова митної вартості товарів, наданих до митного оформлення позивачем за митною декларацією в повній мірі підтверджується заявкою до вказаного договору, рахунком на оплату транспортно-експедиційних послуг та довідкою про транспортні витрати.

Відхилені і зауваження митниці щодо наданого декларантом прайс-листа, оскільки обов`язкове подання даного документу частиною 2 статті 53 Митного кодексу України не передбачено.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 01.03.2023 у справі №420/18880/21, від 23.10.2020 у справі № 810/690/17.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції також погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість твердження відповідача про те, що у додатково наданому акті звірки відсутня печатка продавця, оскільки листування з продавцем за контрактом здійснювалось у електронному вигляді. Крім того, суд вважає, що дана обставина не може впливати на визначення митної вартості поставленого товару.

Твердження митниці про ненадання каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару також є необґрунтованим, оскільки згідно з частиною 3 ст. 53 МКУ надання додаткових документів на вимогу митниці не є безумовним обов`язком декларанта. Умовою виконання вимоги митниці є наявність додаткових документів у підприємства. Крім того, відповідно до частини 2 ст. 53 МКУ каталоги виробника, прайс-листи, прейскуранти не відноситься до документів, які повинні надаватись декларантом для підтвердження митної вартості товарів, тому вимога митниці про їх надання протирічить означеній правовій нормі.

Щодо інших запитуваних митницею під час проведення консультації додаткових документів, суд зазначає, що виписки з бухгалтерської документації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями в силу положень частини 3 статті 53 Митного кодексу України також є додатковими документами та надаються декларантом за наявності виключно у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Отже, як свідчать встановлені обставини справи, судом першої інстанції надано оцінку доводам митного органу.

По суті вказані відповідачем зауваження в оскаржуваному рішенні носять формальний характер, що у їх сукупності та окремо кожне не вказує на наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товарів.

Скаржником не доведено, що подані позивачем до митного оформлення документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за заявленою ціною договору.

Апеляційний суд повторно зазначає, що ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

В свою чергу, зі змісту матеріалів справи вбачається, що наданих позивачем документів було достатньо для визначення митної вартості товарів і цей перелік відповідає правилам ч. 1 ст. 53 МК України. Таким чином, доводи скаржника про необхідність застосування другорядного (резервного) методу для визначення митної вартості товару, свого підтвердження не знайшли.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, оскільки не містить наявної в митного органу інформації (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та у ньому відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої відповідачем, та фактів, які вплинули на таке коригування. Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Щодо правомірності прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204000/2023/000243 від 24.11.2023, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно з частиною 12 статті 264 Митного кодексу України, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.

Як зазначено у пунктів 8.1, 8.2 Розділу VІІІ Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого 30 травня 2012 року наказом Міністерства фінансів України №631, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10 серпня 2012 року за №1360/21672, у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку.

Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову.

У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.

Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за №UA204000/2023/000243 винесена у зв`язку із прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2023/000175/2 від 24.11.2023.

Оскільки судом першої інстанції було вірно скасовано рішення про коригування митної вартості №UA204000/2023/000175/2 від 24.11.2023 через його протиправність, колегія суддів доходить до висновку, що картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за №UA204000/2023/000243 також підлягає скасуванню.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, містять аналогічні доводи відзиву на позов та носять характер припущень.

З урахуванням викладеного колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Розподіл судових витрат не здійснюється у відповідності до норм ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Рівненської митниці залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2024 року в адміністративній справі №160/3565/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки визначені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак

суддя Н.П. Баранник