Справа № 260/4584/24
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2024-10-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про роз`єднання позовних вимог

10 жовтня 2024 рокум. Ужгород№ 260/4584/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Микуляк П.П., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, яким просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №126 о/с від 13.06.2024 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області та звільнення з посади старшого слідчого слідчого відділення Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області з 17.06.2024;

- визнати протиправним та скасувати п.7 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №1514 від 18.06.2024 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді звільнення зі служби з поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №131 о/с від 19.06.2024 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції з 19.06.2024 року;

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого слідчого відділу Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 19.06.2024 року;

- стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 19.06.2024 по день ухвалення судом рішення в даній справі;

- стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 компенсацію за 118 днів невикористаної основної щорічної відпустки за 2015-2016, 2018, 2022-2024 роки, 11 днів невикористаної додаткової відпустки за стаж служби в поліції за 2023-2024 роки та 111 днів невикористаної додаткової відпустки, яка надається учаснику бойових дій за 2016-2024 роки;

- стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену індексацію грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 01.11.2017;

- стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену доплату за службу під час дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COV1D-19, спричиненої короиавірусом SARS-CoV-2. в період з 27.04.2021 по 30.07.2023;

- стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену доплату за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу за період з 07.1 1.2015 по 18.06.2024;

- стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену надбавку в розмірі 15 % до посадового окладу за період проходження служби в умовах режимних обмежень та працею з відомостями, що становлять державну таємницю і мають ступінь секретності «цілком таємно»;

- стягнути з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену доплату в розмірі 25% до розміру посадового окладу за період проходження служби у гірському населеному АДРЕСА_1 за період часу з 07.11.2015 по 01.03.2021 та з 02.03.2021 по 28.05.2023, а також у гірському населеному пункту смт. Волинець Мукачівського (колишнього Воловецького) району Закарпатської області за період часу з 09.10.2023 по 24.01.2024 та з 25.01.2024 по 12.04.2024.

Відповідно до ч.1 ст.172 КАС України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Суд зазначає, що у позовній заяві позивачем об`єднано позовні вимоги, які можна розділити на такі окремі блоки:

- щодо визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу;

- щодо стягнення:

компенсації за невикористану основну щорічну відпустку;

невиплаченої індексації грошового забезпечення;

невиплаченої доплати за службу під час дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COV1D-19;

невиплаченої доплати за службу в нічний час;

невиплаченої надбавки в розмірі 15 % до посадового окладу за період проходження служби в умовах режимних обмежень та працею з відомостями, що становлять державну таємницю і мають ступінь секретності «цілком таємно»;

невиплаченої доплати в розмірі 25% до розміру посадового окладу за період проходження служби у гірському населеному.

Суд звертає увагу, що правовідносини між позивачем та відповідачем не пов`язані між собою підставою виникнення або поданими доказами, оскільки склались за різних обставин, за різного правового регулювання та на підставі різних дій суб`єкта владних повноважень.

При цьому, включення цих позовних вимог до прохальної частини позовної заяви не нівелює той факт, що правове регулювання правовідносин, об`єднаних позивачем в один пункт, є різним та вказані правовідносини виникли за різних обставин.

Вказане свідчить про те, що в основу спірних правовідносин покладено різні підстави їх виникнення, та різні докази, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.

Відповідно, різним є і правове регулювання спірних правовідносин.

Суд зауважує, що лише виникнення спірних правовідносин між тими самими суб`єктами не є достатньою підставою для об`єднання не пов`язаних між собою вимог в одне провадження.

Фактично, звернувшись до суду з позовом про поновлення на роботі, позивач має намір одночасно врегулювати усі наявні у нього спірні правовідносини з відповідачем, незважаючи на те, що підстави їх виникнення є різними та не пов`язаними між собою, а також не враховуючи, що таке об`єднання непов`язаних між собою вимог ускладнить розгляд справи.

У пункті 35 рішення у справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" від 12.03.2009 (Заява № 20347/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом (див. рішення у справі "Ґолдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. the United Kingdom) від 21 лютого 1975 року, серія A, N 18, сс. 17-18, пп. 35-36). Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності, заходи забезпечення позову, нормативне регулювання такого права стосовно неповнолітніх та психічно хворих осіб (див. рішення у справі "Стаббінґс та інші проти Сполученого Королівства" (Stubbings and Others v. the United Kingdom) від 22 жовтня 1996 року, Reports 1996-IV, с. 1502-3, пп. 51-52; і у справі "Толстой Милославський проти Сполученого Королівства" (Tolstoy Miloslavsky v. the United Kingdom) від 13 липня 1995 року, серія A, N 316-B, сс. 80-81, пп. 62-67). Якщо доступ до суду обмежено внаслідок дії закону або фактично, Суд має з`ясувати, чи не порушило встановлене обмеження саму суть цього права і, зокрема, чи мало воно законну мету, і чи існувало відповідне пропорційне співвідношення між застосованими засобами і поставленою метою (див. рішення у справі "Ашинґдейн проти Сполученого Королівства" (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, серія A, N 93, сс. 24-25, п. 57).

У пункті 31 рішення у справі "Наталія Михайленко проти України" від 30.05.2013 (Заява № 49069/11) Європейський суд з прав людини також зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб (див. рішення від 28 травня 1985 року у справі Ешингдейн проти Сполученого Королівства (Ashingdane v. the United Kingdom), п. 57, Series A № 93). Встановлюючи такі правила, Договірна держава користується певною свободою розсуду.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що надмірний формалізм може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах Zubac v. Croatia, Beles and Others v. the Czech Republic, №47273/99, пп. 50-51 та 69, та Walchli v. France, №35787/03, п. 29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 420/3956/20 зазначила, що визначальною умовою для роз`єднання позовних вимог є та обставина, що таке роз`єднання сприятиме виконанню завдання адміністративного судочинства.

Системний аналіз дає підстави для висновку про те, що суд вправі з власної ініціативи до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог у самостійне провадження для забезпечення виконання завдань адміністративного судочинства, тобто, зокрема, для своєчасного вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Проте таке роз`єднання можливе лише у тому випадку, якщо кожна з виділених вимог може бути предметом розгляду у тому суді, який роз`єднав позовні вимоги.

Дослідивши матеріали справи та питання про роз`єднання позовних вимог, суд приходить до наступних висновків.

Судом було встановлено, що кожна з виділених вимог може бути предметом розгляду у тому суді, який роз`єднав позовні вимоги.

Згідно ч.6 та 7 ст.172 КАС України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання адміністративного судочинства.

Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Про об`єднання справ в одне провадження або роз`єднання позовних вимог, про відмову в об`єднанні справ в одне провадження, роз`єднанні позовних вимог суд постановляє ухвалу.

Суд зазначає, що розгляд позовних вимог зазначених позивачем може ускладнити їхній спільний розгляд, відтак вбачається необхідність роз`єднання адміністративної справи у самостійні провадження, зокрема, за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про:

- визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, із залишенням номера справи №260/4584/24;

- стягнення:

компенсації за невикористану основну щорічну відпустку;

невиплаченої індексації грошового забезпечення;

невиплаченої доплати за службу під час дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COV1D-19;

невиплаченої доплати за службу в нічний час;

невиплаченої надбавки в розмірі 15 % до посадового окладу за період проходження служби в умовах режимних обмежень та працею з відомостями, що становлять державну таємницю і мають ступінь секретності «цілком таємно»;

невиплаченої доплати в розмірі 25% до розміру посадового окладу за період проходження служби у гірському населеному, із присвоєнням їй нового номеру.

На підставі наведеного та керуючись ст. 172, 243 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Роз`єднати у самостійні провадження позовні вимоги ОСОБА_1 , виділивши їх у самостійні провадження:

Адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про:

- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №126 о/с від 13.06.2024 року в частині призначення ОСОБА_1 на посаду старшого інспектора відділення снайперів батальйону поліції особливого призначення (стрілецький) ГУНП в Закарпатській області та звільнення з посади старшого слідчого слідчого відділення Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області з 17.06.2024;

- визнання протиправним та скасування п.7 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №1514 від 18.06.2024 щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді звільнення зі служби з поліції;

- визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області №131 о/с від 19.06.2024 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції з 19.06.2024 року;

- поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого слідчого відділу Мукачівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 19.06.2024 року;

- стягнення з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 19.06.2024 по день ухвалення судом рішення в даній справі, із залишенням номера справи 260/415/23.

Адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про:

- стягнення з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 компенсацію за 118 днів невикористаної основної щорічної відпустки за 2015-2016, 2018, 2022-2024 роки, 11 днів невикористаної додаткової відпустки за стаж служби в поліції за 2023-2024 роки та 111 днів невикористаної додаткової відпустки, яка надається учаснику бойових дій за 2016-2024 роки;

- стягнення з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену індексацію грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 01.11.2017;

- стягнення з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену доплату за службу під час дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COV1D-19, спричиненої короиавірусом SARS-CoV-2. в період з 27.04.2021 по 30.07.2023;

- стягнення з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену доплату за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу за період з 07.1 1.2015 по 18.06.2024;

- стягнення з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену надбавку в розмірі 15 % до посадового окладу за період проходження служби в умовах режимних обмежень та працею з відомостями, що становлять державну таємницю і мають ступінь секретності «цілком таємно»;

- стягнення з ГУНП в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 невиплачену доплату в розмірі 25% до розміру посадового окладу за період проходження служби у гірському населеному смт. Міжгір`я Хустського (колишнього Міжгірського) району Закарпатської області за період часу з 07.11.2015 по 01.03.2021 та з 02.03.2021 по 28.05.2023, а також у гірському населеному пункту смт. Волинець Мукачівського (колишнього Воловецького) району Закарпатської області за період часу з 09.10.2023 по 24.01.2024 та з 25.01.2024 по 12.04.2024., із присвоєнням їй нового номеру.

Передати справу до відділу документального забезпечення Закарпатського окружного адміністративного суду для присвоєння номеру справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.П.Микуляк