Справа № 240/18119/24
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2024-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову

09 жовтня 2024 року м. Житомир справа № 240/18119/24

категорія 109010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гуріна Д.М.,

секретар судового засідання Скорик С.В.,

за участю: прокурора Рудченка М.М.,

представника відповідача Давиденка В.В.,

представник позивача у судове засідання не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про скасування заходів забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Виконувача обов`язків керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради до ОСОБА_1 про припинення права на виконання будівельних робіт,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Виконувач обов`язків керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави, в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради із позовом до ОСОБА_1 , в якому, з підстав протиправності, просить: припинити право ОСОБА_1 на виконання будівельних робіт з реконструкції торгівельного павільйону під приміщення побутового обслуговування за адресою: АДРЕСА_1 , що набуте на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЖТ84 від 15.05.2024.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі із призначенням підготовчого засідання на 24.10.2024 на 14:30.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 задоволено заяву Виконувача обов`язків керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про забезпечення позову. Вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_1 та іншим особам вчиняти будь-які будівельні роботи на земельній ділянці кадастровий номер :03:010:0004 до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №240/18119/24.

30.09.2024 на адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_1 та іншим особам вчиняти будь-які будівельні роботи на земельній ділянці кадастровий номер :03:010:0004 до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №240/18119/24, які вжиті згідно ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 24.09.2024, у зв`язку з тим, що будівельні роботи, про заборону яких просив прокурор, вже завершені (а.с.110-111).

Розгляд вказаного клопотання було призначено судом на 09.10.2024 об 11:00.

09.10.2024 на адресу суду від представника позивача - Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради надійшла заява про розгляд справи без його участі вх. №55469/24. Крім того, в заяві представник позивача стосовно задоволення клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову заперечував та просив відмовити в задоволенні вказаного клопотання, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених прав або інтересів територіальної громади міста Житомира, за захистом яких відповідно направлено позов до суду.

Прокурор в судовому засіданні 09.10.2024 заперечував проти скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що відповідно до Повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЖТ84 від 15.05.2024 «Реконструкція торгівельного павільйону під приміщення побутового обслуговування за адресою: АДРЕСА_1 », реконструкція передбачає створення двоповерхового приміщення побутового обслуговування площею 266,7 кв.м. (згідно реєстру речових прав площа згаданого торгівельного павільйону 15.2 кв.м., що в понад чим 17 раз менше запланованого до будівництва об`єкта). У разі завершення будівельних робіт до розгляду справи судом необхідно буде забезпечити приведення правовідносин та вказаного об`єкту у відповідність до вимог містобудівного законодавства, що потребуватиме вжиття додаткових заходів з боку органів державної влади та місцевого самоврядування. Відповідач не надав доказів завершення будівельних робіт, зокрема документів з якими законодавчо пов`язане закінчення будівельних робіт, а саме: технічний паспорт та декларацію про закінчення будівельних робіт та готовність об`єкта до експлуатації.

Представник відповідача у судовому засіданні 09.10.2024 подане ним клопотання повністю підтримав та просив задовольнити.

Розглянувши клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення, прийнятого в адміністративній справі. Метою застосування заходів забезпечення позову є, перш за все, захист прав позивача до ухвалення рішення у справі.

Відповідно до частин 5, 8 статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Порядок скасування заходів забезпечення позову визначений статтею 157 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частин 1, 3 вказаної норми встановлено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ч.5 ст.157 Кодексу адміністративного судочинства України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Отже, із аналізу процесуальних норм, які регулюють інститут забезпечення адміністративного позову, слідує, що скасування заходів забезпечення позову можливе, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі, або відпадуть підстави, які зумовили вжиття судом таких заходів.

Скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову. Різниця полягає в тому, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. При цьому правомірність застосування таких заходів судом відповідач, як правило, не заперечує.

Натомість, скасування ухвали про забезпечення позову здійснюється за наслідками її апеляційного оскарження. У цьому випадку ухвалу скасовує апеляційний суд, якщо під час її постановлення було порушено вимоги закону, зокрема, були відсутні підстави для забезпечення позову.

При цьому, суд зауважує, що Кодекс адміністративного судочинства України не наводить підстав для скасування заходів забезпечення, однак, зважаючи на наведені норми в сукупності, такими слід вважати наявність обставин, котрі засвідчують відсутність тих підстав для забезпечення позову, які визначені у ст.150 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зокрема, підставою для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову можуть бути обставини, які не були відомі суду та існували на момент винесення ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, або які вказують на зміну умов, що існували на момент вжиття таких заходів.

Тому, на вмотивоване клопотання учасника справи, за доведення відсутності підстав для вжиття заходів забезпечення позову, раніше застосовані заходи забезпечення можуть бути скасовані.

Забезпечивши позов ухвалою від 24.09.2024 суд виходив зокрема з того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; зокрема, що невжиття заходів забезпечення позову може призвести до продовження виконання будівельних робіт на підставі документів, правомірність яких оскаржується у цій справі, і рішення суду, у разі задоволення позовних вимог, не виконає свою правову роль та не призведе до захисту та відновлення порушеного права. Також, у разі реалізації проекту будівництва до завершення розгляду справи, можливе проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно за третіми особами (фізичними та юридичними особами), які в даних правовідносинах виступатимуть добросовісними набувачами, що також може призвести до того, що ефективний захист порушених чи оспорюваних прав або інтересів держави стане неможливим.

У клопотанні про скасування заходів забезпечення позову представник відповідача зазначає, що підстави для вжиття заходів забезпечення позову відпали, тому що відповідач завершив проведення будівельних робіт на підтвердження вказаних обставин надав висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 25.09.2024 №830/09-2024.

Однак, суд не погоджується з такими доводами представника відповідача, оскільки етап завершення будівельних робіт має бути підтверджений поданням технічного паспорта та декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Так, відповідно до частини 2 статті 39-3 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна проводиться юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, у складі яких працює один або більше відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які пройшли професійну атестацію та отримали кваліфікаційний сертифікат на право виконання робіт із технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна відповідно до Закону України "Про архітектурну діяльність" перед прийняттям в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (у тому числі після проведення реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва, щодо якого набуто право на виконання будівельних робіт).

Згідно з частиною 1 статті 39 Закону України від 17 лютого 2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Отже, документами, що підтверджують закінчення будівельних робіт є технічний паспорт та/або декларація про готовність об`єкта до експлуатації.

Виходячи з аналізу поданого представником відповідача клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд зауважує, що матеріали такого клопотання не містять жодного належного доказу, який свідчить про те, що відпали ті обставини, які були підставою для прийняття судом ухвали про вжиття заходів забезпечення позову.

ОСОБА_1 ні технічного паспорта ні декларації про готовність об`єкта до експлуатації до суду не надано, тому у суду відсутні підстави вважати, що будівельні роботи на об`єкті реконструкції завершені.

Отже, обставини, які були підставою та мотивацією для прийняття судом рішення про вжиття заходів забезпечення позову в даній адміністративній справі не зникли та не зазнали істотних змін, відповідно у суду відсутні підстави вважати, що без вжиття заходів забезпечення позову не буде істотно ускладненим або неможливим виконання рішення суду у даній справі або відновлення прав та інтересів позивача за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, суд дійшов висновку, що станом на момент розгляду даного клопотання, підстави для скасування вжитих заходів забезпечення адміністративного позову відсутні.

Виходячи з викладених обставин, суд приходить до висновку, що подане представником відповідача клопотання про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 157, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову.

Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Д.М. Гурін

Повний текст ухвали складений 09 жовтня 2024 року