Справа № 642/6030/24
Суддя: Пашнєв В. Г.
Дата ухвалення: 2024-10-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

09.10.2024
Справа № 642/6030/24
Провадження № 2-а/642/38/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2024 року Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Пашнєв В.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної полції в Харківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 3087222,-

ВСТАНОВИВ:

25.09.2024 до Ленінського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до командира 1 взводу 3 роти 2 батальону Управління патрульної полції в Харківській області старшого лейтенанта поліції Вовка Богдана Вікторовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 3087222.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 30.09.2024 позовну заяву було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю вимогам ст..ст.160,161 КАС України та надано час для усунення недоліків.

Частиною 5 ст. 124 Конституції України встановлено, що судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Ухвалу судді позивачем було отримано у встановленому законом порядку. 07.10.2024 позивач надав до суду позовну заяву на виконання вимогу ухвали суду, з ознайомившись з якою суддя прийшов до висновку про те, що недоліки заяви, визначені в ухвалі суду від 30.09.2024 не усунуті належним чином, а саме: позивачем надав уточнений адміністративний позов, в якому вказав відповідачем Управління патрульної поліції в Харківській області.

Суд зауважує, що вказаний позивачем як належний відповідач - Управління патрульної поліції в Харківській області не може бути у справі належним відповідачем з огляду на таке.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення органами Національної поліції здійснюється в порядку, визначеному розд. IV КУпАП.

Так, згідно зі ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема порушення правил дорожнього руху (ст. 122 КУпАП).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст. 222 - 244-20 КУпАП" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Така правова позиція була викладена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 17.09.2020 у справі № 742/2298/17.

Відповідно до п. п. 1, 3, 4 Положення про Департамент патрульної поліції, затвердженого Наказом Національної поліції України від 06.11.2015 № 73, Департамент патрульної поліції є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції України, який створюється, реорганізовується та ліквідовується Кабінетом Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України в установленому законом порядку.

Департамент патрульної поліції складається із структурних підрозділів апарату Департаменту патрульної поліції і територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту патрульної поліції (далі - підрозділи Департаменту патрульної поліції).

Департамент патрульної поліції організовує діяльність своїх підрозділів, здійснює контроль за їх діяльністю, надає їм організаційно-методичну і практичну допомогу та здійснює їх інформаційно-аналітичне, матеріально-технічне та фінансове забезпечення.

Із матеріалів справи встановлено, що відповідачем у даній справі визначено Управління патрульної поліції в Харківській області.

Разом з тим, при розгляді справ про адміністративні правопорушення управління патрульної поліції, які є структурними підрозділами Департаменту патрульної поліції без створення окремої юридичної особи, діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, тобто Департаменту патрульної поліції.

Отже, Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції є територіальним (структурним) підрозділом Департаменту патрульної поліції, не є окремою юридичною особою, а отже в силу ч. 3 ст. 43 КАС України не має адміністративної процесуальної правосуб`єктності, з огляду на що не може бути самостійним відповідачем по справі.

Таким чином, суд зазначає, що саме Департамент патрульної поліції є належним відповідачем у даній справі, від імені якого виступав командир 1 взводу 3 роти 2 батальону Управління патрульної полції в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , уповноважений розглядати справи про адміністративні правопорушення та накладати адміністративні стягнення.

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене, суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у КАС України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 160 і 161 КАС України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

На даний час позивач не усунув недоліки позовної заяви належним чином, тому заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що повністю узгоджується з положеннями п.1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Згідно з ч.8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного та керуючись статями 160,161,169 КАС України, судя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної полції в Харківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 3087222- вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвалу про повернення позову разом із доданими матеріалами повернути позивачу супровідним листом негайно шляхом їх направлення рекомендованим поштовим відправленням із зворотнім повідомленням.

Роз`яснити, що повернення даного позову не перешкоджає особі, яка її подала, повторно звернутись до суду, якщо відпадуть обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя Вячеслав ПАШНЄВ