Справа № 520/12481/22
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2024-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2024 року № 520/12481/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (місце реєстрації за статусом ВПО: АДРЕСА_1 , місце фактичного проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрільної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) про скасування наказів та поновлення на посаді, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду із зазначеним адміністративним позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 19.10.2022 № 570 «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» в частині застосування до поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капрала поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 31.10.2022 № 1378о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції капрала ОСОБА_1 поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- поновити з 01.11.2022 капрала поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу;

-звернути до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Департаменту патрульної поліції суми заробітної плати в межах одного місяця;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції витрати на професійну правову допомогу в розмірі 12 000 гривень.

В обґрунтуванні позовних вимог позивач зазначив, що згідно Наказу Департаменту патрульної поліції від 19.10.2022 № 570 «Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» п. 4 було застосовано дисціплінарне стягненя у вигляді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, а саме проявом дисциплінарного проступку було сприяння громадянину ОСОБА_2 в уникненні ним кримінальної відповідальності, через невжиття заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення та забезпечення охорони місця події та слідів правопорушення та не інформування керівника про виявлене правопорушення.Вказані обставини, є лише оціночними поняттями і жодним чином не розкривають зміст активних дій у вчинення дисцівлінарного проступку.Вважає звільнення незаконним, оскільки в її діях повністю відсутній факт вчинення дисциплінарного проступку.

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана сторонам та отримана ними.

Відповідач надав відзив на позов, у якому позовні вимоги не визнав та зазначив, що ОСОБА_1 знаючи про правопорушення вчинене ОСОБА_2 не припинила , не зупинила колег від сприяння правопорушенню, не вжила належних заходів щодо запобігання правопорушення, при отримання інформації про кримінальне правопорушення 20.07.2022 не повідомила про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102», до прибуття СОГ ХРУП №3 ГУНП в Харківській області не забезпечила охорону місця події та слідів учиненого кримінального правопорушення, чем дозволили ОСОБА_2 уникнути кримінальної відповідальності. Такими діями ОСОБА_1 вчинила дисциплінарний проступок, що виразився в порушенні вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Присяги працівників поліції, визначеною ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію». За данним фактом проведено службове розслідування, яке затверджено 22.09.2022, з урахуванням встановлених службовим розслідуванням обставин та на підставі матеріалів службового розслідування начальником ДПП видано наказ «Про застосування дол. Працівників УПП в Харківській області ДПП дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, який реалізовано наказом ДПП по особовому складу від 31.10.2022 № 1378 о/с, з яким позивачка була ознайомлена 31.10.2022. Під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією були взяти до увагі усі істотні та суттєві поза розумних сумнівів аспекти, котрі здатні вплинути на міру відповідальності особи. Обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом работадавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосоване таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання. Відповідач просить у задоволені позову відмовити.

Відповідно до ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Наказом ДПП УПП в Харківській області від 25.08.2022 № 270, було призначено службове розслідування, з метою повного та об`єктивного зясування всіх обставин пов`язаних з можливим порушенням службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 1 батальону № 4 управлінняч патрульної поліції старшим сержантом ОСОБА_3 , інспектором взводу № 2 роти № 1 батальону № 4 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 та поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 УПП в Харківській області ДПП капралом поліції ОСОБА_5 , 20.07.2022 під час виявлення у ОСОБА_2 речовин, схожої на наркотичну, за адресою АДРЕСА_3 , про що стало відомо під час перегляду відеозапису з портативних відео реєстраторів, відповідно до ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» п. 1, розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 п. 2 та п. 3 розділу 1 Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

22.09.2022 затверджено висновок службового розслідування, відповідно до якого відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капрала поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

Наказом Департаменту патрульної поліції від 31.10.2022 № 1378 о/с «По особовому складу» капрала поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 , звільнено зі служби в поліції

Позивачка зауважує, що відповідачем грубо порушений порядок проведення службового розслідування, в ході якого її вина не встановлена.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом органів Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом №580-VIII.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною 1 статті 23 Закону №580-VIII встановлено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень.

Частиною першою статті 64 Закону №580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Частиною першою статті 59 Закону №580-VIII установлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.Відповідно до частини першої статті 12 Закону №580-VIII поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина третя статті 11 Закону №580-VIII).

У контексті наведеного необхідно зазначити, що працівник поліції в особистій поведінці - у службовий та позаслужбовий - час повинен дотримуватись Конституції України, законів України та Статуту, Присяги поліцейського, повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції та їх працівників у очах громадськості.

Частиною першою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Нормативно-правовим актом, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, є Дисциплінарний статут.

За змістом преамбули Дисциплінарного статуту дія останнього поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За приписами пунктів 1, 2, 4, 6, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Пунктом 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту імперативно установлено, що під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Як передбачає стаття 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Враховуючи наведені приписи, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків, недотримання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, наказів Національної поліції України, Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а так само у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807; далі - Порядок №893); він конкретизує процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, визначає права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (серед іншого).

Згідно з пунктами 4, 7, 13, 14 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

Отже, в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Судом встановлено, що Наказом ДПП УПП в Харківській області від 25.08.2022 № 270, було призначено службове розслідування, з метою повного та об`єктивного зясування всіх обставин пов`язаних з можливим порушенням службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 1 батальону № 4 управлінняч патрульної поліції старшим сержантом ОСОБА_3 , інспектором взводу № 2 роти № 1 батальону № 4 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 та поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 УПП в Харківській області ДПП капралом поліції ОСОБА_5 , 20.07.2022 під час виявлення у ОСОБА_2 речовин, схожої на наркотичну, за адресою АДРЕСА_3 , про що стало відомо під час перегляду відеозапису з портативних відео реєстраторів, відповідно до ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» п. 1, розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 п. 2 та п. 3 розділу 1 Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 19.10.2022 № 570 «Про застосування до працівника УПП в Харківській області ДПП дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку,що виразилось в порушенні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, Присяги працівника поліції, визначеної ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію» п. 3 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про Національну поліцію» п. 1, 2, 6, 13 ч. 3 ст. 1 ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту капрала поліції поліцейського взводу № 1 роти № 2 батальону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції

Суд зауважує, що висновок службового розслідування, складений стосовно позивачці містить в собі опис та дослідження обставин скоєного позивачкою дисциплінарного проступку, котрий охоплював сукупність реально існуючих фізичних вчинків, які суперечать інтересам служби, вчинені нею за відсутності будь-якого впливу.

Позивачкою або її представником зазначених обставин під час розгляду справи спростовано не було.

Відтак, суд приходить до висновку, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку всебічно, повно та об`єктивно дослідила та встановила обставини діяння позивачці, як поліцейського із одночасним вірним встановленням його сутності.

Доказів порушення порядку проведенняслужбового розслідування позивачкою до суду не надано.

Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.10.2018 по справі № 815/4463/17 сформована наступна правова позиція, яка відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, підлягає врахуванню. «Верховний Суд вважає, що правомірним є висновок відповідача щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції необхідно розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.

Стосовно застосування до позивачці крайнього заходу дисциплінарного впливу, яким є звільнення з поліції, то суд погоджується з твердженням відповідача про те, що авторитет поліції багато в чому повязується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб на думку розсудлівої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінки була бездоганною. Поведінка ОСОБА_1 підриває авторитет поліції України, яка не виконала зобов`язання бути вірним Присязі поліцейського, нею скоєно грубе порушення службової дисципліни, що принижує та дискредитує як самого працівника поліції, так і органи поліції в цілому, підриває авторитет Національної поліції.

До того ж, обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є виключно правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення.

У пункті 53 Рішення по справі Федорченко та Лозенко проти України (заява №387/03), Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумними сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

В процесі судового розгляду спору на підтвердження необґрунтованості свого звільнення, позивач не навів суду аргументів, які б відповідали зазначеним вище критеріям доведення "поза розумним сумнівом" та не надав належних та допустимих доказів, які підтверджують його позицію. Обставини, на які посилався позивач обґрунтовуючи свої позовні вимоги, спростовуються наявними у справі належними та допустимими доказами.

З урахуванням зазначених обставин суд зауважує, що висновок службового розслідування сформований з урахуванням норм чинного законодавства та у межах компетенції, вина позивачці у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, а застосоване до позивачці дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

З огляду на викладене, суд вважає, що звільнення позивачці було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передувало проведення за належною процедурою службове розслідування, при визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких їх вчинено, а тому оскаржувані накази є правомірними.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до статті 18 Дисциплінарного статуту такі дисциплінарні стягнення, як звільнення з посади, пониження в спеціальному званні та звільнення з органів внутрішніх справ, вважаються виконаними після видання наказу по особовому складу.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач при звільненні ОСОБА_1 діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а отже, оскаржувані накази є правомірними.

У статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частиною першою статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність вимог позивачці, при цьому, відповідачем у повній мірі доведено, що відповідач діяв на підставі та в межах повноважень, визначених законом. Отже, відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судом не здійснюється.

Керуючись статтями 2, 7-11, 17, 71, 158-163, 167 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (місце реєстрації за статусом ВПО: АДРЕСА_1 , місце фактичного проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрільної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) про скасування наказів та поновлення на посаді - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.