Справа № 640/4703/20
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2024-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

03 жовтня 2024 року м. Київ 640/4703/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи адміністративну справу

за позовом Компанії «Вантаріс ЛТД» [Vantaris Ltd]

до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни,

треті особи: 1. Публічне акціонерне товариство «Київметробуд»; 2. Компанія Ті Енд Ей Індастріз Лтд. (T&A Industries Ltd.); 3. ОСОБА_1

про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Компанія «Вантаріс ЛТД» [Vantaris Ltd] звернулась до Окружного адміністративного суду з позовом до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни, в якому просить суд:

визнати протиправними дії Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни щодо виключення 21.01.2020 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань попереджень від 19.12.2019 та 09.01.2020 про ухвалу Господарського суду Київської області від 19.12.2019 у справі № 911/3136/19, якою встановлено заборону проведення державної реєстрації та внесення записів до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язаних з прийняттям будь-яких рішень загальних зборів акціонерів ПАТ «Київметробуд» від 17.12.2019 включно, але не обмежуючись, з приводу зміни складу виконавчого органу - генерального директора ПАТ «Київметробуд», зміни типу товариства;

зобов`язати Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловську Тетяну Василівну вчинити дії щодо включення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань попереджень від 19.12.2019 та 09.01.2020 про ухвалу Господарського суду Київської області від 19.12.2019 у справі № 911/3136/19, якою встановлено заборону проведення державної реєстрації та внесення записів до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язаних з прийняттям будь-яких рішень загальних зборів акціонерів ПАТ «Київметробуд» від 17.12.2019 включно, але не обмежуючись, з приводу зміни складу виконавчого органу - генерального директора ПАТ «Київметробуд», зміни типу товариства.

В обгрунтування позовних вимог зазначає, що на виконання ухвали Господарського суду Київської області від 19.12.2019 по справі №911/3136/19:

1) 19.12.2019 Державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Тетяною Василівною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (надалі по тексту - ЄДР) було створено Попередження: заборонити проведення державної реєстрації та внесення записів до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань, пов`язаних з прийняттям будь-яких рішень загальних зборів акціонерів ПАТ «Київметробуд» від 17.12.2019 включно, але не обмежуючись, з приводу зміни складу виконавчого органу генерального директора ПАТ «Київметробуд», зміни типу товариства (далі - Попередження від 19.12.2019).

2) 09.01.2020 державним реєстратором Шентак Л.В. в ЄДР було створено Попередження: заборонити: проведення державної реєстрації та внесення записів до ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань пов`язаних з прийняттям будь-яких рішень загальних зборів акціонерів ПАТ «Київметробуд» від 17.12.2019 включно, але не обмежуючись, з приводу зміни складу виконавчого органу - генерального директора ПАТ «Київметробуд», зміни типу товариства; заборонити Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку України приймати особливу інформацію від ПАТ «Київметробуд» щодо зміни особового складу Наглядової ради та виконавчого органу ПАТ «Київметробуд» в зв`язку з рішеннями загальних зборів акціонерів ПАТ «Київметробуд» від 17.12.2019 року (далі - Попередження від 09.01.2020).

22 січня 2020 року позивачу з інформації, отриманої від державного реєстратора, стало відомо про вчинення відповідачем протиправних дій щодо виключення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-піднриємців та громадських формувань попереджень про судове рішення, яким встановлено заборону проведення реєстраційних дій щодо ПАТ «Київметробуд», які внесені на підставі ухвали Господарського суду Київської області від 19.12.2019 у справі № 911/3136/19, а саме: 1) дата виключення попередження: 21.01.2020 о 15:55, Користувач: ОСОБА_2 - вимкнено Попередження від 19.12.2019; 2) дата вимкнення попередження: 21.01.2020 о 15:47, Користувач: ОСОБА_2 - вимкнено Попередження від 09.01.2020.

На думку Компанії «Вантаріс ЛТД» [Vantaris Ltd], дії приватного нотаріуса Змисловської Т.В. щодо виключення в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-нідприсмців та громадських формувань попереджень про судове рішення, яким встановлено заборону проведення реєстраційних дій і яке на дату виключення було чинним, є протиправними, вчинені відповідачем з порушенням вимог чинного законодавства, а тому підлягають визнанню протиправними.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 березня 2020 року (суддя Григорович П.О.) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі № 640/4703/20; залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - Публічне акціонерне товариство «Київметробуд» (далі - третя особа або ПАТ «Київметробуд»).

25 березня 2020 року через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Окружного адміністративного суду від ПАТ «Київметробуд» надійшли пояснення.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 квітня 2020 року справу №640/4703/20 передано для розгляду судді Окружного адміністративного суду м. Києва Пащенку К.С.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 квітня 2020 року (суддя Пащенко К.С.) прийнято адміністративну справу № 640/4703/20 до провадження, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

22 квітня 2020 року через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Окружного адміністративного суду від Компанії «Вантаріс ЛТД» [Vantaris Ltd] надійшла відповідь на пояснення ПАТ «Київметробуд».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2020 року (суддя Пащенко К.С.) відмовлено у задоволенні заяви Компанії «Вантаріс ЛТД» про вжиття заходів забезпечення позову.

16 червня 2020 року через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Окружного адміністративного суду від державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни надійшов відзив на позовну заяву.

Відповідач у відзиві зазначає, що дії відповідача щодо виключення 21.01.2020 в ЄДР Попередження від 09.01.2020 та Попередження від 19.12.2019 про судове рішення, яким встановлено заборону проведення реєстраційних дій щодо ПАТ «Київметробуд» не порушують норм законодавства у сфері реєстрації та ніяким чином не суперечать порядку, визначеному Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань». Просить суд відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2020 року залучено Компанію Ті Енд Ей Індастріз Лтд. (T&A Industries Ltd.) (адреса: Співдружність Домініка, Росеау, 7 Кінг Джордж 5-й Стріт, 1-й поверх, реєстраційний номер 8872) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, залучено ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Відповідно до Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-ІХ ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва; утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; визначено територіальну юрисдикцію Київського міського окружного адміністративного суду, яка поширюється на місто Київ.

Пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ установлено, що з дня набрання чинності цим Законом: до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року №2825-ІХ, справа надіслана до Київського окружного адміністративного суду за належністю.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 січня 2024 року справа розподілена судді Жуковій Є.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року прийнято справу №640/4703/20 до провадження судді Жукової Є.О. Розгляд справи вирішено здійснювати суддею Жуковою Є.О. одноособово за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ст. ст. 257-262 КАС України без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Ухвала про прийняття адміністративної справи до провадження» від 13 лютого 2024 року по справі № 640/4703/20 доставлено до електронного кабінету ПАТ «Київметробуд» 15 лютого 2024 року.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у п. 24 свого рішення від 20 липня 2006 року у справі Сокуренко і Стригун проти України зазначив, що фраза встановленого законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін судом, встановленим законом у п. 1 ст. 6 Конвенції передбачає всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів. У своїх оцінках Суд дійшов висновку, що не може вважатися судом, встановленим законом, національний суд, який не мав юрисдикції судити деяких заявників, керуючись практикою, що не мала регулювання законом.

Статтею 124 Конституції України передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. Це означає, що право особи на звернення до суду не може бути обмеженим. Тобто, юрисдикція виникає там, де є спір про право. Предметом юрисдикції є суспільні відносини, які виникають у зв`язку з вирішенням спору. Поняття юрисдикції безпосередньо пов`язано з процесуальним законодавством.

Відповідно частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Пунктом першим частини першої статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

При цьому, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Публічно-правовий спір має свою особливість суб`єктного складу - участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для класифікації спору як публічно-правового. Однак сам по собі цей факт не дає підстав ототожнювати з публічно-правовим та відносити до справи адміністративної юрисдикції будь-який спір за участю суб`єкта владних повноважень.

Отже, до адміністративного суду можуть бути оскаржені виключно рішення, дії та бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що виникають у зв`язку зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності встановлено інший порядок судового провадження.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 13 червня 2018 року (справа № 819/362/16), публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку із чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2018 року (справа № 826/27224/15) під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, зазвичай майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Отже, критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є предмет спору, характер спірних матеріальних правовідносин і їх суб`єктний склад. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції судів, які розглядають справи за правилами цивільного, кримінального, господарського й адміністративного судочинства. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до його відання, тобто діяти в межах установленої законом компетенції.

З системного аналізу викладеного вище, вбачається висновок, що визначальним при вирішенні питання щодо юрисдикції спору є суть права та/або інтересу, за захистом якого звернувся позивач.

На вказаному неодноразово наголошувала Велика Палата Верховного Суду, зокрема, у постановах від 17 квітня 2018 року у справі № 815/6956/15, від 23 травня 2018 року у справі № 914/2006/17, від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16, від 02 квітня 2019 року у справі № 137/1842/16-а, від 17 червня 2020 у справі № 826/10249/18, від 01 березня 2023 року у справі № 925/556/21, від 30 березня 2023 року у справі № 990/1/23, від 31 серпня 2023 року у справа № 640/26320/20, формулюючи універсальний підхід до розмежування приватноправових і публічно-правових спорів, який має враховуватися судами для вирішення питання предметної юрисдикції спору за участю суб`єкта владних повноважень незалежно від конкретного складу сторін.

Обґрунтовуючи заявлений позов позивач зазначає, що є акціонером ПАТ «Київметробуд», оспорює дії державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни щодо виключення 21.01.2020 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань попереджень від 19.12.2019 та 09.01.2020 про ухвалу Господарського суду Київської області від 19.12.2019 у справі № 911/3136/19, якою встановлено заборону проведення державної реєстрації та внесення записів до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, пов`язаних з прийняттям будь-яких рішень загальних зборів акціонерів ПАТ «Київметробуд» від 17.12.2019 включно, але не обмежуючись, з приводу зміни складу виконавчого органу - генерального директора ПАТ «Київметробуд», зміни типу товариства.

Позивач прямо вказує, що оскаржуваними діями відповідача беззаперечно порушуються права та інтереси Компанії «Вантаріс ЛТД» [Vantaris Ltd], як акціонера ПАТ "Київметробуд" та особи, в чиїх інтересах ухвалою Господарського суду Київської області від 19.12.2019 по справі №911/3136/19 було вжито заходи забезпечення позову у вигляді заборони проведення реєстраційних дій.

Тобто звернення Компанії «Вантаріс ЛТД» [Vantaris Ltd] до суду із цим позовом покликане необхідністю захисту прав не у сфері публічно-правових відносин, а корпоративних та майнових прав, оскільки позивач фактично прагне реалізувати своє право на участь в управлінні юридичною особою, що відповідає корпоративному характеру спору.

Так, відповідно до частини другої статті 4 Господарсько процесуального кодексу України (далі - ГПК України) юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

При вирішенні питання про те, чи є правовідносини господарськими, а спір - господарським, необхідно виходити з визначень, наведених у статті 2 та частині першій статті 3 Господарського кодексу України (далі - ГК України), відповідно до яких як господарську діяльність розуміють діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямовану на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Учасниками відносин у сфері господарювання є суб`єкти господарювання, споживачі, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, наділені господарською компетенцією, а також громадяни, громадські та інші організації, які виступають засновниками суб`єктів господарювання чи здійснюють щодо них організаційно-господарські повноваження на основі відносин власності.

Господарський спір підвідомчий господарському суду, зокрема, за таких умов: участь у спорі суб`єкта господарювання; наявність між сторонами, по-перше, господарських відносин, врегульованих ЦК України, ГК України, іншими актами господарського і цивільного законодавства, і, по-друге, спору про право, що виникає з відповідних відносин; наявність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення спору господарським судом; відсутність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення такого спору судом іншої юрисдикції.

Стаття 20 ГПК України визначають коло справ, які підлягають розгляду в господарському суді, зокрема й справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, у тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Статтею 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, громадських формувань» визначено, що державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (далі - державна реєстрація) - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, відокремленого підрозділу юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки, її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.

Державний реєстратор юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - державний реєстратор) - особа, яка перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації, нотаріус (стаття 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, громадських формувань»).

Змістом статті 6 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, громадських формувань» передбачено повноваження державного реєстратора, згідно з якими він, зокрема, проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; веде Єдиний державний реєстр; веде реєстраційні справи.

Подання документів для державної реєстрації за змістом статті 14 наведеного вище Закону здійснюється заявником (у разі подання документів представником додатково подається примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) документа, що засвідчує його повноваження (крім випадку, якщо відомості про повноваження цього представника містяться в Єдиному державному реєстрі).

Водночас статтею 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» встановлено спростовувану презумпцію відомостей, оголошених в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (ЄДР).

Особа, яка вважає своє право чи інтерес порушеними через подання та внесення до ЄДР недостовірних відомостей може вимагати їх захисту через корегування відомостей ЄДР та відображенні в ЄДР відповідних дійсних відомостей у спосіб, що забезпечить ефективне відновлення та захист її порушених прав та інтересів, зокрема, шляхом скасування запису в ЄДР (пункт 2 частини першої статті 25 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань»).

У такому випадку, якщо суд встановить, що суб`єкт державної реєстрації вчинив запис в ЄДР за зверненням належного заявника, на підставі всіх необхідних для реєстрації документів відповідно до закону та відсутності встановлених законом підстав для відмови в державній реєстрації, це не є перешкодою для скасування в судовому порядку недостовірного запису в ЄДР, наявність якого порушує корпоративні права чи законні інтереси позивача.

Спір між учасниками юридичної особи або спір учасників юридичної особи з цією юридичною особою щодо скасування запису в ЄДР є корпоративним спором і підлягає вирішенню за правилами господарського судочинства. Вказана правова позиція викладена в Постанові від 04.09.20218 року Великої Палати Верховного Суду у справі №904/5857/17.

Конституційний Суд України у Рішенні від 12 січня 2010 року № 1-рп/2010 у справі за конституційним зверненням товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародний фінансово-правовий консалтинг» про офіційне тлумачення частини третьої статті 99 ЦК України (у попередній редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України від 13 травня 2014 року № 1255-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів») зазначив, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Такі рішення уповноваженого на це органу мають розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особами, яким довірено повноваження з управління ним.

Велика Палата Верховного Суду у постановах: від 30 січня 2019 року у справі № 145/1885/15-ц (провадження № 14-613цс18), від 02 жовтня 2019 року у справі № 501/1571/16-ц (провадження № 14-472цс19), від 19 лютого 2020 року у справі № 145/166 /18 (провадження № 14-524цс19), від 15 вересня 2020 року у справі № 205/4196/18 (провадження № 14-670цс19), від 13 жовтня 2020 року у справі № 683/351/16-ц (провадження № 14-113цс20), від 23 лютого 2021 року у справі № 753/17776/19 (провадження № 14-163цс20) неодноразово зазначала про критерії розмежування між трудовими та господарськими спорами з приводу звільнення членів виконавчого органу товариства, у тому числі голови правління, та викладала висновок про господарську юрисдикцію таких спорів.

Ураховуючи те, що позовні вимоги у справі заявлено на поновлення порушених корпоративних прав позивача як акціонера, спірні правовідносини пов`язані з проведенням державної реєстрації та внесення записів до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань пов`язаних з прийняттям будь-яких рішень загальних зборів акціонерів, зокрема, з приводу зміни складу виконавчого органу генерального директора, зміни типу товариства, незважаючи на участь у спорі суб`єкта владних повноважень, суд дійшов висновку про те, що цей спір не є публічно-правовим, а має вирішуватися в порядку господарського судочинства, оскільки є корпоративним спором.

Згідно вимог пункту 1 частини першої статті 238 КАС УКраїни суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, суд доходить висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі, оскільки спір у цій справі не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст.183, 189, 238, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Провадження по справі №640/4703/20 за позовом Компанії «Вантаріс ЛТД» [Vantaris Ltd] до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни, треті особи: 1. Публічне акціонерне товариство «Київметробуд»; 2. Компанія Ті Енд Ей Індастріз Лтд. (T&A Industries Ltd.); 3. ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії закрити.

2. Роз`яснити, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції господарського суду.

3. Роз`яснити позивачу, що повторне звернення з тією самою позовною заявою не допускається.

4. Ухвалу направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Жукова Є.О.