Справа № 640/1591/21
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року справа № 640/1591/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі : головуючого судді - Руденко А.,

за участю:

секретаря судового засідання Могили І.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Пилипенка С.М. (самопредставництво),

розглянувши у відкритому судовому засіданні у загальному позовному провадженні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправним та скасування висновку, визнання протиправними та скасування наказу та розпорядження, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

25.01.2021 ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Національного антикорупційного бюро України, у якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Директора Національного антикорупційного бюро України від 23 грудня 2020 року №171-А «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України у 2020 році» в частині прийнятого рішення щодо затвердження висновку результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження Національного антикорупційного бюро України від 24 грудня 2020 року № 2107-р «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_2 »;

- поновити ОСОБА_1 на державній службі в Національному антикорупційному бюро України на посаді старшого детектива - керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів або рівнозначній посаді з 01 січня 2021 року;

- стягнути з Національного антикорупційного бюро України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01 січня 2021 року до моменту винесення рішення у справі;

- допустити негайне виконання рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на державній службі в Національному антикорупційному бюро України на посаді старшого детектива - керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України або рівнозначній посаді з 01 січня 2021 року та стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Обгрунтовуючи позовну заяву позивач вказав, що перебував на посаді старшого детектива- керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів, яка відносилась до державної служби категорії «В», у зв`язку з чим підлягав оцінці результатів виконання завдань державного службовця за 2020 рік. 22.12.2020 відбулась оціночна співбесіда з безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу, за результатами якої йому виставлено негативну оцінку 2,4 бали. З результатами оціночної співбесіди позивача було ознайомлено 23.12.2020.

Наказом Директора Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 від 23.12.2020 №171-А було затверджено висновок щодо оцінювання результатів діяльності державних службовців, зокрема, позивача з відміткою про негативну оцінку (пункт 57 висновку), та розпорядженням директора Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 від 24.12.2020 №2107-р припинено державну службу та звільнено позивача 31.12.2020 із займаної посади у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатом оцінювання службової діяльності у 2020 році згідно пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу».

Не погоджуючись з оскаржуваним наказом та оскаржуваним розпорядженням позивач зазначає, що вони не мають документального підтвердження, не відповідають фактичним обставинам, зроблені виключно на припущеннях та з порушенням законодавства, підписані особою, яка не має відповідних службових повноважень у зв`язку з їх втратою на підставі рішення Конституційного Суду України від 28.08.2020 №9-р/2020 у справі №1-9/2020, тому підлягають скасуванню.

Стверджує, що його оцінювання відбулось з порушенням пункту 3 абзацу 7 пункту 15 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640 (далі Порядок №640) та пункту 3 наказу Національного антикорупційного бюро України №114 від 01.10.2020 «Про визначення результатів виконання завдань державними службовцями Національного антикорупційного бюро України, які займають посади державної служби категорій «А», «Б», «В», у 2020 році» (далі Наказ №114), а саме: без урахування того фактору, що всі підпорядковані позивачу детективи на момент проведення оціночної співбесіди мали затверджені позитивні результати.

Зазначає, що його керівництвом були визначені та затверджені п`ять завдань на 2020 рік, та від двох до шести пунктів ключових показників результативності, ефективності та якості їх виконання, які протягом 2020 року не змінювались. Проте при оцінюванні результатів його службової діяльності затверджені ключові показники, визначені з урахуванням його посадових обов`язків, не були враховані, про що свідчить відсутність в матеріалах оцінювання та результатах виконання завдань даних щодо результатів службової діяльності позивача протягом 2020 року.

Щодо визначення балів за виконання завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності, то:

- у завданнях №1 і №3 («Організація ефективного слідства у доручених для розслідування кримінальних провадженнях» та «Організація заходів, спрямованих на виявлення, укриття і припинення злочинів») обгрунтування визначено формально як типове згідно Порядку №640, без зазначення конкретних випадків порушення якості або кількості (прикладів, дат, фактів, номерів провадження, оперативно-розшукових справ, яких стосується, посилання на них в службових документах, тощо);

- при обгрунтуванні та визначенні оцінки в першому, другому та третьому завданнях взагалі не враховані ключові показники результативності, ефективності та якості, які протягом звітного періоду виконані позивачем у повному обсязі, що підтверджується позитивними оцінками підпорядкованих детективів;

- при обгрунтуванні та визначенні оцінки в четвертому завданні не враховано ключові показники результативності, ефективності та якості, які протягом звітного періоду виконані позивачем у повному обсязі, що підтверджується службовою перепискою та успішно проведеним навчальним заходом - організованим з 22.10.2020 по 27.10.2020 короткостроковим семінаром за участю детективів Другого відділу Головного підрозділу детективів та детективів Управління аналітики та обробки інформації; застосуванням навичок в роботі; при цьому позивачем проявлено високий рівень відповідальності за поставлені цілі, організаційні здібності при плануванні та проведенні навчання детективів відділів Головного підрозділу та найвищу ступінь самостійності, ініціативності і ефективності з дотриманням правил етичної поведінки;

- при обгрунтуванні та визначенні оцінки в п`ятому завданні не враховано ключові показники результативності, ефективності та якості, що підтверджується отриманим сертифікатом, проведеними спільними нарадами із представниками експертних установ, аудиторських служб, робочими презентаціями та відповідними доповідями керівництву; зокрема не враховано проведення заходу із поширення здобутих знань для інших детективів (презентація, доповіді, розробка рекомендацій тощо), які здійснював позивач серед підпорядкованих детективів відділу, наприклад, для практичного покращення досудового розслідування у кримінальних провадженнях №№0000515 та інших (всього зазначено 7 кримінальних проваджень).

Також в порушення абз. 2 пункту 39 Порядку №640 виставлення оцінки відбувалось не на основі розрахунку середнього балу за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4, оскільки оцінка за виконання кожного показника результативності не виставлялась, з огляду на що лишається незрозумілим, які саме ключові показники результативності, ефективності та якості приймались до уваги під час оцінювання та виставлення балів.

На думку позивача його середній об`єктивний бал за результатами оцінювання повинен складати 4.

Також протягом 2020 року за результатами заслуховування кримінальних проваджень керівництвом не вживались заходи щодо відсторонення позивача чи підпорядкованих йому детективів від проведення досудового розслідування, не надавались письмові вказівки у кримінальних провадженнях та не вживались будь-які інші заходи щодо усунення порушень вимог законодавства.

Зазначає, що результати виконання завдань були затверджені іншою особою, ніж та, яка такі завдання визначала. Так, завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності позивача були визначені керівником Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Карєєвим О.М. та погоджені 28.12.2019 керівником Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 , а результати виконання завдань позивачем оцінені т.в.о. заступника керівника Головного підрозділу детективів-керівника Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Скомаровим О.В., який завдання не коригував, зауваження та заперечення до якості та ефективності роботи позивача та детективів очолюваного ним відділу не висловлював.

Також позивач був позбавлений права на подання скарги у порядку частин 1-3 статті 11 Закону України «Про державну службу», оскільки висновок про результати оцінювання був затверджений 23.12.2020, а розпорядження про його звільнення прийнято 24.12.2020.

Стверджує, що неодноразово стикався при виконанні службових повноважень із застосуванням відносно нього адміністративного та психологічного тиску від керівництва Національного бюро, що підтверджується його службовою запискою від 04.12.2020 за вх. №04/25880-13 до Управління внутрішнього контролю Національного бюро у зв`язку із суперечливими діями т.в.о. заступника керівника Головного підрозділу детективів керівника Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Скомарова О.О.

22.12.2020 у ході проведення оціночної співбесіди керівник Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 повідомив позивача про те, що його робота не подобається керівнику Національного бюро та, зокрема, безпосередньому керівнику, та запропонував звільнитись за власним бажанням. Після відмови позивача на наступний день в ході ознайомлення з результатами виконання завдань державним службовцем дізнався про негативну оцінку в 2,4 бали.

Відповідач проти позову заперечив. У відзиві на позовну заяву, що міститься в матеріалах справи (т. 1, а.с. 181-188), який надійшов до суду 10.02.2021, зазначив, що негативна оцінка виставлена позивачу з врахуванням результатів наради, проведеної 14.12.2020 Другим підрозділом детективів Головного підрозділу детективів щодо заслуховування і аналізу стану організації та проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях, які розслідуються детективами Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів за участі т.в.о. заступника керівника Головного підрозділу детективів - керівника Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів, позивача та детективів Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Другого підрозділу детективів, згідно з протоколом якої встановлено, що: стан організації досудового розслідування у кримінальних провадженнях, що розслідуються детективами Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Другого підрозділу детективів не повною мірою відповідає вимогам КПК України; досудове розслідування в окремих кримінальних провадженнях потребує активізацїї з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України в розумні строки; стан ведення оперативної роботи у відділі оцінено незадовільно через відсутність активної та якісної оперативної роботи та її результатів у детективів відділу; однією з груп детективів за безпосереднім керівництвом позивача не здобуто вагомих результатів, до суду направлено лише одне кримінальне провадження, яке надійшло з іншого підрозділу детективів безпосередньо перед повідомленням особам про підозру; зниженням наступальності досудового розслідування однією з груп детективів за безпосереднім керівництвом позивача, та відповідно відсутністю письмових вказівок позивача; недостатнє володіння ОСОБА_1 інформацією про предмет досудового розслідування кримінальних проваджень, які останнім зазначалися на оперативній нараді як перспективні, та наради Головного підрозділу детективів від 22.12.2020, під час якої проводилися оціночні співбесіди з детективами Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів.

Під час проведення наради 22.12.2020 було здійснено обговорення результатів службової діяльності та встановлено, зокрема що стан організації досудового розслідування у кримінальних провадженнях, що розслідуються детективами Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів не повною мірою відповідає вимогам КПК України; досудове розслідування в окремих кримінальних провадженнях потребує активізації з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження, значених ст. 2 КПК України в розумні строки; стан ведення оперативної роботи у відділі оцінено незадовільно через відсутність активної та якісної оперативної роботи та її результатів у детективів відділу.

З огляду на викладене старшому детективу - керівнику Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Новікову В.Г. виставлено негативну оцінку.

У цей же день результати були затверджені керівником Головного підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_4

23.12.2020 позивач ознайомився з Результатами та надав зауваження щодо оцінювання результатів службової діяльності за 2020 рік.

Згідно службової записки відділу по роботі з персоналом від 23.12.2020 № 17/27733-01 директора Національного бюро повідомлено стосовно необхідності прийняття рішення про затвердження висновку з негативною оцінкою або припинення процедури оцінювання результатів службової діяльності позивача.

23.12.2020 Директором Національного бюро затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного бюро 2020 році (наказ від 23.12.2020 № 171-А), згідно пункту 57 якого оцінка позивача негативна.

Також зазначає, що за результатами аналізу результатів роботи очолюваного позивачем Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів у 2020 році щодо закінчених досудових розслідувань з направленням до суду обвинувальних актів у кримінальних провадженнях, кримінальних проваджень на стадії завершення досудового розслідування та відкриття матеріалів стороні захисту, закритих кримінальних проваджень, незакінчених кримінальних проваджень за результатами аналізу всього масиву статистичних відомостей про результати роботи Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів, керівником якого подовж всього 2020 року був ОСОБА_1 , в тому числі у комплексному порівнянні з іншими відділами підрозділу детективів, можна дійти єдиного правильного висновку про низьку ефективність роботи вказаного структурного підрозділу за всіма напрямками роботи, визначеними в контексті виконання вимог ст. 1 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України». При цьому, не зважаючи на низьку ефективність роботи підпорядкованого відділу активів, ОСОБА_1 письмові вказівки детективам про проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальних провадженнях у 2020 році не надавалися, інші повноваження керівника органу досудового розслідування, визначені ст. 39 КПК України, ефективно не реалізовувалися. Натомість обрано пасивну позицію у питанні організації роботи відділу, що призвело до низьких результатів.

Щодо результатів організації оперативної роботи, то упродовж 2020 року в провадженні детективів Першого відділу детективів находилось 6 оперативно-розшукових справ категорії «Розшук». ОРС категорії Розробка» детективами відділу не заводились.

У той же час проведеним аналізом не виявлено об`єктивних причин повної відсутності роботи по напрямку оперативної розробки у Першому відділі детективів, особливо враховуючи вкрай низькі результати по напрямку організації досудового розслідування.

За таких обставин, за результатами проведеного аналізу встановлено, що керівником Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів не вжито активних заходів організації роботи на жодному з пріоритетних напрямків, що є наслідком його самоусунення від виконання покладених на нього службових обов`язків а отже є підставою для виставлення ОСОБА_1 негативної оцінки за результатами роботи у 2020 році.

Відповідач вважає, що при проведенні оцінювання позивача була дотримана процедура, визначена Порядком №640, тому позовні вимоги є необгрунтованими.

У додаткових поясненнях від 02.09.2024 відповідач зазначив, що складенню результатів виконання завдань передувала оціночна співбесіда, що відбулася 22.12.2020 та оформлена протоколом оперативної наради від 22.12.2020, що зареєстрований в системі електронного документообігу АСКОД Національного антикорупційного бюро України № 04/27902-04 від 23.12.2020.

Зазначив, що суд не може на власний розсуд визначати бали, які мав отримати державний службовець за виконання того чи іншого завдання, а також наводити власне обґрунтування виставленим балам. Крім того, суд позбавлений можливості оцінювати якість виконаного завдання, оскільки це є виключною компетенцією суб`єктів оцінювання (безпосередній керівник та керівник самостійного структурного підрозділу, де працює державний службовець), які володіють усією повнотою інформації щодо службової діяльності позивача.

При цьому послався на правову позицію Верховного Суду, викладену, зокрема, у постановах від 17 листопада 2021 року у справі № 320/425/21 та від 14 липня 2022 року у справі №440/99/21 щодо дискреційності меж суб`єкта оцінювання, яка полягає у тому, що суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку № 640.

Аналогічний правовий підхід наведений у постановах Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 811/952/15, від 30 березня 2021 року у справі № 280/6429/19.

Зазначає, що керівник Головного підрозділу детективів ОСОБА_4 вивчив матеріали оцінювання позивача, заслухав думку учасників процедури оцінювання (безпосереднього керівника, Керівника Другого підрозділу детективів та безпосередньо позивача), а тому відсутні підстави вважати, що процедура оцінювання проведена неповно та необ`єктивно та порушено право позивача на участь у прийнятті рішення.

У цілому правова позиція позивача зводиться до переоцінки балів, які були виставлені йому за наслідками оцінювання. Однак, незгода позивача із виставленими балами не може слугувати належною та достатньою підставою для висновку про протиправність висновку з негативною оцінкою, адже визначення балів, які мав отримати державний службовець за виконання того чи іншого завдання, оцінювання якості виконаного завдання є виключною компетенцією суб`єктів оцінювання (безпосередній керівник та керівник самостійного структурного підрозділу, де працює державний службовець), які володіють усією повнотою інформації щодо службової діяльності позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2021 відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні.

Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-IX (далі Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

Матеріали справи отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу розподілено судді Кочановій П. В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2024 суддею Кочановою П. В. прийнято до провадження адміністративну справу, призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.06.2024 адміністративну справу № 640/1591/21 передано на розгляд до Черкаського окружного адміністративного суду.

29.07.2024 згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями на підставі розпорядження керівника апарату суду від 25.07.2024 № 86 справу, що надійшла від Київського окружного адміністративного суду, передано судді Руденко А. В.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 02.08.2024 справа №640/1591/21 прийнята до розгляду суддею Руденко А.В., вирішено здійснювати розгляд справи у загальному позовному провадженні, призначено підготовче засідання.

Протокольною ухвалою суду від 05.09.2024 підготовче провадження у справі закрито, справа призначена до розгляду по суті у судовому засіданні.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечив, у задоволенні позову просив відмовити.

Заслухавши представників сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, суд встановив такі фактичні обставини.

Позивач у справі ОСОБА_1 розпорядженням директора Національного антикорупційного бюро України від 01.09.2015 був призначений на посаду детектива Національного бюро Першого відділу детективів підрозділу детективів та 01.09.2015 прийняв присягу державного службовця.

На підставі розпорядження директора Національного антикорупційного бюро України від 08.06.2016 №741-р позивач був призначений на посаду старшого детектива-керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів.

В займаній посаді позивач перебував на посаді державної служби категорії «В» та підлягав оцінці результатів виконання завдань державного службовця на 2020 рік.

28.12.2019 керівником Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро Карєєвим О.М. затверджено Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» та «В» на 2020 рік ОСОБА_1 (далі - Завдання).

Також 28.12.2019 Завдання були погоджені Керівником Головного підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_4 .

Позивач ознайомився із Завданнями 28.12.2019.

Наказом т.в.о. виконуючого повноваження директора НАБ України №114 від 01.10.2020 було призначено проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців НАБ України, які займають посади державної служби категорій «А», «Б», «В». згідно з планом-графіком організації проведення оцінювання у 2020 році.

22.12.2020 за результатами проведення оціночної співбесіди з позивачем т.в.о. заступника керівника Головного підрозділу детективів - керівником Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_5 та керівником Головного підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_4 були затверджені результати виконання Завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 рік ОСОБА_1 (далі - Результати) з виставленою негативною оцінкою в 2.4 бали.

23.12.2020 позивач ознайомився з Результатами та надав до відділу по роботі з персоналом зауваження щодо оцінювання результатів службової діяльності за 2020 рік.

Доповідною запискою відділу по роботі з персоналом від 23.12.2020 № 17/27733-01 директору НАБ України надано документи оцінювання позивача та зазначено пропозиції стосовно необхідності прийняття рішення про затвердження висновку з негативною оцінкою або припинення процедури оцінювання результатів службової діяльності Позивача.

Наказом від 23.12.2020 № 171-А директора НАБ України ОСОБА_3 затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного бюро 2020 році, згідно з пунктом 57 якого позивачу затверджено негативну оцінку.

Розпорядженням директора НАБ України ОСОБА_3 від 24.12.2020 і 2107-р припинено державну службу та звільнено позивача 31.12.2020 з посади старшого детектива - керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України.

Не погодуючись з висновком про оцінювання результатів службової діяльності за 2020 рік та розпорядженням про звільнення позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим фактичним обставинам суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 43 Основного Закону України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

За наведеним у пункті 17 частини першої статті 4 КАС України визначенням, публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 7 ст. 11 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» (в редакції, чинної на час спірних правовідносин) трудові відносини працівників Національного бюро регулюються законодавством про працю, державну службу та укладеними трудовими договорами (контрактами). На спеціалістів Національного бюро, які не мають спеціальних звань, поширюється дія Закону України «Про державну службу».

Спеціальним законом, що регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VIII)

Згідно з приписами статті 7 Закону № 889-VIII державний службовець має право, зокрема, на оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності; безперешкодне ознайомлення з документами про проходження ним державної служби, у тому числі висновками щодо результатів оцінювання його службової діяльності.

Відповідно до положень статті 44 Закону №889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.

Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Статтею 83 Закону № 889-VIII визначено підстави для припинення державної служби, зокрема, за ініціативою суб`єкта призначення (статті 87, 87-1 цього Закону).

Пунктом 3 частини першої статті 87 Закону № 889-VIII обумовлено, що отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності є підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640 затверджено Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який визначає процедуру такого оцінювання. Дія цього Порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В».

За змістом пунктів 2- 4 цього Порядку № 640 (у редакції. яка була чинною на час виникнення спірних відносин) метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А»; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

Державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок) (пункт 5 Порядку № 640).

Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню) (пункт 9 Порядку № 640).

Згідно з пунктом 13 Порядку № 640 визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Пунктами 36 - 40 Порядку № 640 передбачено, що визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії «А», «Б» або «В», здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

Для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.

Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Додатком 4 до Порядку № 640 встановлено Критерії виставлення балів, зокрема:

- «не підлягає оцінюванню» - завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень);

- бал « 0» - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

- бал « 1» - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

- бал « 2» - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

- бал « 3» - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

- бал « 4» - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Індивідуальну програму професійного розвитку виконано.

Безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця. У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.

Відповідно до пункту 40-1 Порядку № 640 служба управління персоналом узагальнює результати виконання завдань державними службовцями. Якщо за підсумками визначення результатів виконання завдань державному службовцю виставлена негативна оцінка, служба управління персоналом інформує про це суб`єкта призначення та передає йому матеріали оцінювання такого державного службовця (завдання і ключові показники, звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (у разі подання), заповнену форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8, зауваження державного службовця щодо оцінювання результатів його службової діяльності (у разі подання).

Для встановлення обґрунтованості виставлення державному службовцю негативної оцінки суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника.

У разі необґрунтованості негативної оцінки, виставленої державному службовцю, суб`єкт призначення зазначає своє обґрунтування у формі згідно з додатком 8 та не затверджує висновок з такою оцінкою. У такому разі процедура оцінювання результатів службової діяльності відповідного державного службовця припиняється.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (пункт 41 Порядку № 640).

Право державного службовця оскаржити висновок про негативну оцінку передбачено пунктом 47 Порядку № 640.

За змістом пунктів 49-50 Порядку № 640, висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

У разі прийняття рішення про скасування висновку в частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця щодо цього державного службовця повторно проводяться такі етапи оцінювання: визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Зазначені етапи оцінювання проводяться: не пізніше одного місяця після прийняття рішення про скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», у порядку, передбаченому пунктами 37- 41 цього Порядку.

Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Спірні правовідносини у цій справі виникли у зв`язку з незгодою позивача з висновком результатів його службової діяльності на посаді старшого детектива-керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБ України в частині виставлення негативної оцінки, що в подальшому зумовило його звільнення з посади на підставі розпорядження від 24.12.2020 №2107-р «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ».

Що стосується аргументів щодо перевірки та надання юридичної оцінки відповідності проведеної процедури оцінювання та результатів оцінювання з критеріями оцінювання суд зазначає таке.

Судом встановлено, що на виконання вимог Закону № 889-VIII відповідачем проведено оцінювання службової діяльності позивача, за результатами якого позивачем отримано за загальним підсумком середній бал 2,4 що відповідає оцінці - «негативна».

При цьому позивач стверджує, що під час проведення оціночної співбесіди, яка проводилась його безпосереднім керівником т.в.о. заступника керівника Головного підрозділу детективів-керівника Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Скомаровим О.В. та керівником самостійного підрозділу керівником Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , його пояснення щодо виконання завдань не були заслухані, натомість було запропоновано звільнитись за власним бажанням.

За змістом пункту 39 цього Порядку №640 після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Згідно з додатком 4 до Порядку № 640, критеріями виставлення балів є:

- « 0» завдання не виконане або в роботі порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

- « 1» завдання виконане частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або в роботі порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

- « 2» завдання виконане, але з порушенням строку виконання чи/або із залученням до виконання завдання допомоги інших (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку ініціативність, самостійність, недостатність знання нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

- « 3» завдання виконане своєчасно, результат якого повною мірою можна використати у роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

- « 4» завдання виконане своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

Отже, Порядком № 640 суб`єкт оцінювання наділений повноваженнями на прийняття рішення щодо виставлення під час оцінювання державного службовця однієї з трьох оцінок, а саме: негативної, позитивної або відмінної. При цьому суб`єкт оцінювання повинен обґрунтувати таку оцінку.

Судом встановлено, що у Результатах виконання Завдань (додаток 8) позивачем зазначено:

- у першому завданні щодо здійснення ефективного слідства у доручених детективам відділу для розслідування кримінальних провадженнях поставлено бал 2 та зазначено обгрунтування: «Завдання виконано, але із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував допомоги у виробленні алгоритму роботи, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника;

- у другому завданні щодо розгляду повідомлень про кримінальні правопорушення, звернень, інформаційних та інших запитів фізичних і юридичних осіб, клопотань у кримінальних провадженнях, службової кореспонденції поставлено бал 3, обгрунтування відсутнє;

- у третьому завданні щодо здійснення заходів на самостійне виявлення, викриття і припинення злочинів поставлено бал 1 та зазначено обгрунтування: «Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків»;

- у четвертому завданні щодо розвитку компетенції у сфері обігу цінних паперів та маніпуляцій на фондовому ринку поставлено бал 3, обгрунтування не вказано;

- у п`ятому завданні вказано, що пройдено тренінг з англійської мови (проведений Посольством Великої Британії). За результатами підвищено рівень знань та отримано відповідний сертифікат. Здійснювались заходи із самоосвіти вивчення новоприйнятих норм у сфері банківської діяльності, поставлено бал 3, обгрунтування відсутнє.

Отже у графі «Обгрунтування» зазначено обгрунтування, зміст якого відповідає змісту критеріїх виставлення балів, вказаним у додатку 4.

Проте критерії оцінювання не можуть підміняти обов`язок суб`єкта оцінювання навести відповідні обґрунтування щодо виставлених державному службовцю балів, адже не є тотожними поняттями. Так, критерії - це загальні норми та вимоги, за наявності яких завдання уважається виконаним/частково виконаним/не виконаним, а обґрунтування балів - це фактичні обставини, які суб`єкт оцінювання повинен навести на підтвердження виставлення конкретного балу.

Вказаний висновок зазначений у постанові Верховного Суду від 20.11.2023 у справі №640/31884/20.

У даному випадку, необхідність належного обґрунтування виставлених державному службовцю балів за результатами оцінювання службової діяльності обумовлена наслідками, які може потягнути за собою недостатня їх кількість, і таким негативним наслідком є безумовне звільнення у разі отримання негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

У постанові від 21.04.2021 року у справі № 480/4987/19 Верховний Суд сформував правову позицію, яка полягає у тому, що допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставленні балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку, який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.

Враховуючи вищеозначені обставини суд дійшов висновку, що відповідач застосував формальний підхід щодо наведення обґрунтування виставлених позивачу балів по кожному із п`яти завдань, обмежившись лише зазначенням змісту критерію виставлення балів і не обгрунтувавши їх фактичними обставинами невиконання позивачем встановлених йому Завдань; не вказав обгрунтувань щодо трьох завдань.

Суд також зазначає, що згідно пункту 39 Порядку №640 виставлення державному службовцю негативної, позитивної або відмінної оцінки (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання здійснюється з урахуванням досягнення ключових показників.

Зі змісту завдання і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2020 рік вбачається, що у всіх п`яти завданнях були визначені ключових показників результативності, ефективності та якості, проте у Результатах виконання завдань позивачем жодним чином не зазначено про те, що при виставленні балів ключові показники результативності, ефективності та якості були враховані.

Отже відповідач не застосував ключові показники результативності, ефективності та якості, зазначені у Завданнях позивача.

З огляду на зазначене висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача не можна вважати обґрунтованим.

Щодо посилання відповідача на протокол оперативної наради Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБ України від 14.12.2020 та протоколу наради Головного підрозділу детективів від 22.12.2020, під час якої проводилися оціночні співбесіди з детективами Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів, які на думку відповідача слугували підставою для виставлення позивачу негативної оцінки, то суд вважає їх недопустимими доказами.

Так, згідно частини 2 статті 74 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Порядком №640 передбачено, що за результатами оцінювання державного службовця заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8, і саме у вказаній формі зазначається обгрунтування щодо виконання завдань державним службовцем.

Форма 8 «Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», складена за результатами оціночної співбесіди з позивачем, не містить посилання на жодні протоколи оперативних нарад, а тому вони не можуть вважатися допустимими доказами у розумінні частини 2 статті 74 КАС України.

Щодо доводів відповідача про те, що повноваження суб`єкта оцінювання при визначенні результатів службової діяльності державного службовця є дискреційними, суд зауважує, що Верховний Суд неодноразово, зокрема у постановах від 17 листопада 2021 року у справі № 320/425/21 та від 14 липня 2022 року у справі № 440/99/21, висловлював позицію щодо дискреційності меж суб`єкта оцінювання, яка полягає у тому, що суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку № 640.

Тобто, суд не може на власний розсуд визначати бали, які мав отримати державний службовець за виконання того чи іншого завдання, а також наводити власне обґрунтування виставленим балам.

У той же час, адміністративний суд у відповідності до приписів частини другої статті 2 КАС України повинен перевірити та надати юридичну оцінку відповідності проведеної процедури оцінювання та результатів оцінювання з критеріями оцінювання.

Аналогічний правовий підхід наведений у постанові Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі № 280/6429/19.

Таким чином, не заперечуючи наявність у суб`єкта оцінювання дискреційних повноважень щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, суд зауважує, що така дискреція не може бути свавільною, а повинна ґрунтуватися на приписах закону.

До того ж, загальними вимогами, які згідно частини 2 статті 2 КАС України висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Отже, результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 повинні містити належні та достатні обґрунтування, які б дозволяли встановити дійсні підстави виставлення того чи іншого балу державному службовцю, а не формальне цитування критеріїв виставлення балів або формальне зазначення невиконання (неналежного виконання) поставлених завдань.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 26 січня 2023 року у справі № 140/318/21.

Отже, підсумовуючи вищевикладене, суд дійшла висновку, що відповідачем у порушення положень статті 44 Закону № 889-VIII та пункту 39 Порядку № 640 не наведено обґрунтування виставлених позивачу балів за виконання завдань із врахуванням ключових показників під час оцінювання його службової діяльності за 2020 рік, а тому висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця старшого детектива-керівника першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу НАБ України за 2020 рік у частині застосування до останнього негативної оцінки не відповідає критерію обґрунтованості, визначеного частиною другою статті 2 КАС України.

Положеннями частини другої статті 63 Закону № 889-VIII закріплено, що з метою забезпечення належного рівня службової дисципліни керівник державної служби зобов`язаний, серед іншого, забезпечувати прозорість та об`єктивність під час оцінювання результатів службової діяльності державних службовців.

За змістом пунктів 40-1, 41 Порядку № 640, якщо за підсумками визначення результатів виконання завдань державному службовцю виставлена негативна оцінка, служба управління персоналом інформує про це суб`єкта призначення та передає йому матеріали оцінювання такого державного службовця (завдання і ключові показники, звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (у разі подання), заповнену форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8, зауваження державного службовця щодо оцінювання результатів його службової діяльності (у разі подання).

Для встановлення обґрунтованості виставлення державному службовцю негативної оцінки суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника.

У разі необґрунтованості негативної оцінки, виставленої державному службовцю, суб`єкт призначення зазначає своє обґрунтування у формі згідно з додатком 8 та не затверджує висновок з такою оцінкою. У такому разі процедура оцінювання результатів службової діяльності відповідного державного службовця припиняється.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (пункт 41 Порядку № 640).

Аналіз наведених нормативних положень дає підстави для висновку про те, що остаточне рішення щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» приймає суб`єкт призначення, до повноважень якого належить затвердження висновку щодо оцінювання.

Поруч із цим, у випадку якщо державному службовцю виставлена негативна оцінка суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника, і лише після цього вирішує чи є виставлена негативна оцінка обґрунтованою.

Тобто, законодавець не покладає на суб`єкта призначення імперативного обов`язку щодо затвердження результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», суб`єкт призначення наділений певною свободою розсуду при вирішенні вказаного питання.

У такому аспекті суд зазначає, що однією із фундаментальних складових принципу верховенства права є право особи брати участь у процесі прийняття рішення щодо неї. Усвідомлюючи важливість такої складової принципу верховенства права, законодавець імплементував її у пункт 9 частини другої статті 2 КАС України в якості критерію перевірки правомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Право бути вислуханим є одним із фундаментальних принципів справедливої процедури й означає забезпечення особі можливості надавати адміністративному органу факти й аргументи у справі. Право бути вислуханим має бути забезпечене насамперед у справах, де передбачається прийняття «несприятливих» адміністративних актів, тобто таких, які негативно впливають на права, свободи та законні інтереси відповідної особи.

Вказаний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 20.11.2023 у справі №640/31884/20.

Судом встановлено, що 23.12.2020 позивач ознайомився з Результатами та надав до відділу по роботі з персоналом зауваження щодо оцінювання результатів службової діяльності за 2020 рік.

Доповідною запискою відділу по роботі з персоналом від 23.12.2020 № 17/27733-01 директору НАБ України надано документи оцінювання позивача директору НАБ України ОСОБА_3 та зазначено пропозиції стосовно необхідності прийняття рішення про затвердження висновку з негативною оцінкою або припинення процедури оцінювання результатів службової діяльності Позивача.

На вказаній доповідній записці міститься розпорядження « ОСОБА_6 . До наказу», та підпис суб`єкта призначення.

Отже суб`єкт призначення не надав можливості позивачу висловитися під час вивчення та розгляду матеріалів, попри те, що позивач подав заперечення, у яких був не згодний з негативною оцінкою.

Невчинення означених дій дає підстави вважати, що висновок про результати оцінювання службової діяльності позивача затверджений в умовах формального підходу, без урахування усіх обставин та права особи на участь у процесі прийняття рішення, що є одним із критеріїв правомірності рішення суб`єкта владних повноважень та невід`ємною складовою принципу верховенства права.

Зважаючи на те, що позивача звільнено на підставі протиправного висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців НАБ України у 2020 році в частині, що стосується позивача, а саме: пункту 57, затвердженого наказом директора НАБ України ОСОБА_3 від 23.12.2020 № 171-А, то, відповідно, розпорядження директора НАБ України ОСОБА_3 від 24.12.2020 і 2107-р про припинення державної служби та звільнення позивача 31.12.2020 з посади старшого детектива - керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України є також протиправним і підлягає скасуванню.

Інші доводи сторін не мають значення для вирішення спору, тому суд не надає їм правової оцінки.

Приписами статті 235 КЗпП України на орган, що розглядає трудовий спір, у разі з`ясування того, що звільнення працівника відбулось незаконно, покладається обов`язок поновлення такого працівника на попередній роботі.

Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту прав, ніж зазначений в частині першій статті 235 КЗпП України, а отже, установивши, що звільнення відбулось із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.

Відтак, позивач підлягає поновленню на посаді старшого детектива - керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України.

Щодо позовної вимоги про поновлення на рівнозначній посаді, то вказана вимога не підлягає задоволенню із вищезазначених підстав.

Щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу суд зазначає, що згідно Рішенню Конституційного Суду України від 07.05.2002 року №8-рп/202 при розгляді та вирішенні конкретних справ, пов`язаних із спорами щодо проходження публічної служби, адміністративний суд, встановивши відсутність у спеціальних нормативно-правових актах положень, якими врегульовано спірні правовідносини, може застосовувати норми Кодексу законів про працю України (далі також - КЗпП України), у якому визначено основні трудові права працівників.

Відповідно до частин першої, другої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

В даному випадку судом встановлено протиправність звільнення позивача, що має наслідком поновлення позивача на державній службі на посаді, з якої позивача було звільнено.

При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

З огляду на те, що позивача звільнено 31.12.2020 року, в той час, як рішення суду в цій справі прийнято 24.09.2024 року, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за 959 робочих днів.

Згідно довідки НАБ України від 08.04.2021 №03/2-188/10944 середньоденна заробітна плата позивача становить 3 459,09 грн.

Отже сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу становить 3 317 267 грн. 31 коп. Розрахунок: 3 459,09 грн х 959 роб дн. = 3 317 267, 31грн.

Згідно підпунктів 2 та 3 частини 1 статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України негайно виконуються рішення суду щодо присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак позивач підлягає негайному поновленню на посаді старшого детектива - керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів з 01 січня 2021 року.

Також негайному виконанню підлягає рішення суду про стягнення на користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача (ч.2 ст.77 КАС України).

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно з пунктом 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Hirvisaari v. Finland від 27.09.2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Крім того, судом враховується, що згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також доводи позивача та відповідача щодо заявлених позовних вимог, суд дійшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог з метою ефективного забезпечення захисту прав позивача.

Враховуючи зазначене суд дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст. 241-243, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Директора Національного антикорупційного бюро України від 23 грудня 2020 року №171-А «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України у 2020 році» в частині затвердження висновку результатів оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати розпорядження Національного антикорупційного бюро України від 24 грудня 2020 року № 2107-р «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_2 ».

Поновити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на службі в Національному антикорупційному бюро України (вул. Василя Сурикова, буд. 3, м. Київ, 03035, ) на посаді старшого детектива - керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів з 01 січня 2021 року.

Стягнути з Національного антикорупційного бюро України (вул. Василя Сурикова, буд. 3, м. Київ, 03035, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01 січня 2021 року по 24 вересня 2024 року у сумі 3 317 267 (три мільйони триста сімнадцять тисяч двісті шістдесят сім) гривень 31 копійку з відрахуванням податків і зборів.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на службі в Національному антикорупційному бюро України (вул. Василя Сурикова, буд. 3, м. Київ, 03035, ) на посаді старшого детектива - керівника Першого відділу детективів Другого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України з 01 січня 2021 року та стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складений 04 жовтня 2024 року.

Суддя Алла РУДЕНКО