Справа № 320/15983/23
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2024 року № 320/15983/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось державне підприємство «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (далі також - ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», позивач) із позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі також ЦМУ ДПС по роботі з ВПП, відповідач), в якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 02 березня 2023 року №461/Ж10/.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12 травня 2023 року відкрито провадження у адміністративній справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про відсутність обставин вчинення ним порушення вимог податкового законодавства, встановлення обставин чого стало підставою притягнення його до відповідальності шляхом прийняття оскаржуваного рішення.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві, наголошує, що оскаржуване рішення прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому відзиві.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, 27 січня 2023 року до позивача надійшов акт від 19 січня 2023 року № 158/Ж5/31-00-04-02-02/20572069 ЦМУ ДПС по роботі з ВПП «Про результати камеральної перевірки даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ДП МА «Бориспіль» (код за ) за звітний податковий період листопад 2022 року (від 20.12.2022 реєстраційний номер ) з урахуванням уточнюючих розрахунків.

В Акті перевірки викладений висновок, в якому зазначено: «Перевіркою даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ДП МА «Бориспіль» за звітний податковий період листопад 2022 року (від 20.12.2022р. реєстраційний № 92 74143849) з урахуванням уточнюючих розрахунків встановлено порушення п. 56.17 ст. 56, п.201.10 ст. 201 ПКУ, що призвело до завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (показник рядка 19 Декларації) на суму 539 442 грн., в тому числі завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) (показника рядка 21 Декларації) на суму 539 442 грн.».

09 березня 2023 року до позивача надійшло податкове повідомлення-рішення відповідача від 02 березня 2023 року № 461/Ж10/, яким позивачу визначено суму завищення від`ємного значення, що зараховуєтеся до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у розмірі 539 442, 00 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Відповідно до пункту 58.1 статті 58 Податкового кодексу України (далі - ПК України) контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт:

невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації;

завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу;

заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій (митній) декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки;

завищення сум податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету, заявлених у податкових деклараціях, зокрема при використанні права на податкову знижку відповідно до розділу IV цього Кодексу;

наявності помилок при визначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або відсутності реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної протягом граничних строків, передбачених цим Кодексом.

Податкове повідомлення-рішення містить: 1) суму та підставу для визначення (нарахування/зменшення) грошового зобов`язання та/або податкового зобов`язання, що повинен сплатити платник податків, та/або суму та підставу для зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або збільшення/зменшення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, та посилання на норми цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до яких здійснено їх розрахунок.

У оскаржуваному рішенні зазначено: «...Перевіркою даних задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ДП МА «Бориспіль» за звітний період листопад 2022 року (від 20.12.2022р. реєстраційний № ) з урахуванням уточнюючих розрахунків встановлено порушення п. 56.17 ст. 56, п.201.10 ст. 201 ПКУ, що призвело до завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (показник рядка 19 Декларації) на суму 539 442 грн., в тому числі завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) (показника рядка 21 Декларації) на суму 539 442 грн., яка підлягає зменшенню.

За сукупністю викладених в Акті фактів, встановлено завищення податкового кредиту на суму 539 442 грн., що призвело до завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду на суму 539 442 грн., в тому числі завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) на суму 539 442 грн. у з в`язку із не включенням до декларації, звітний податковий період листопад 2022р. (від 20.12.2022р. реєстраційний номер № ) узгодженої суми зменшення від`ємного значення, за результатом перевірки контролюючого органу, у звітному (податковому) періоді, враховуючи процедури адміністративного оскарження, а саме по податкових повідомленнях рішеннях від 23.08.2022р. № 202, від 05.09.2022р. № 202...».

У контексті наведеного, суд зазначає, що позивач не погодився з результатами перевірок викладених в наступних актах Відповідача:

- від 21 липня 2022 року № 387/31-00-04-02-02/20572069 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ДП МА «Бориспіль» з питань законності декларування від`ємного значення податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн. по декларації з податку на додану вартість за грудень 2021 року з урахуванням періодів формування від`ємного значення та поданих уточнюючих розрахунків;

- від 29 липня 2022 року № 427/31-00-04-02-02/20572069 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ДП МА «Бориспіль» з питань законності декларування від`ємного значення податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн. по декларації з податку на додану вартість за січень 2022 року з урахуванням періодів формування від`ємного значення та поданих уточнюючих розрахунків.

Так, позивач оскаржив до Державної податкової служби України винесені на підставі вище перелічених актів податкові повідомлення-рішення, а саме:

- від 23 серпня 2022 року № 202, від 23 серпня 2022 року №202 та від 23 серпня 2022 року № 202 (скарга від 12 вересня 2022 року №35-22-281 на рішення ЦМУ ДПС по роботі з ВПП від 23 серпня 2022 року № 202, № 202, № 202);

- від 05 вересня 2022 року № 202 та від 05 вересня 2022 року № 202 (скарга від 26 вересня 2022 року №3 5-22-297 на рішення ЦМУ ДПС по роботі з ВПП від 05 вересня 2022 року №202, №202).

Відповідно до пункту 56.5 статті 56 ПК України платник податків одночасно з поданням скарги контролюючому органу вищого рівня зобов`язаний письмово або в електронній формі засобами електронного зв`язку повідомляти контролюючий орган, яким визначено суму грошового зобов`язання або прийнято інше рішення, про оскарження його податкового повідомлення-рішення або будь-якого іншого рішення.

Позивач листами від 13 вересня 2022 року №14-22/1-1 та 26 вересня 2022 року №14-22/1-2 повідомляло ЦМУ ДПС по роботі з ВПП про адміністративне оскарження ППР за відповідні періоди.

За результатами розгляду вищевказаних скарг, ДПС України направила позивача наступні рішення:

- по рішенням від 23 серпня 2022 року № 202, № 202, № 202 - рішення № 14174/6/99-00-06-01-02-06 від 09.11.2022, яким скаргу залишено без задоволення, а рішення - без змін.

- по рішенням від 05 вересня 2022 року №202, №202 - рішення №14894/6/99-00-06-01-02-06 від 21.11.2022, яким скаргу залишено без задоволення, а рішення - без змін.

Згідно абзацу 4 пункту 56.18 статті 56 ПК України при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

30 листопада 2022 року на сайті Київського окружного адміністративного суду за посиланням:https://adm.ko.court.gov.ua/sudl070/pres-centr/news/1352304/, опубліковано оголошення, згідно якого, з 01 грудня 2022 року приймання позовних заяв особисто відділом документального забезпечення і контролю (канцелярія) Київського окружного адміністративного суду тимчасово припинено.

19 грудня 2022 року позивачем у поштовому відправленні № 799 через поштове відділення АТ «Укрпошта» подано до Київського окружного адміністративного суду позовну заяву від 15 грудня 2022 року № 35-28/7-64 з додатками про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 23 серпня 2022 року №202, повідомлення-рішення від 23 серпня 2022 року №202 та податкового повідомлення- рішення від 23 серпня 2022 року № 202.

За результатом перевірки статусу поштового відправлення по трекінгу відправлення №799 на офіційному сайті АТ «Укрпошта» за посиланням https://track.ukiposhta.ua/trackingUA.html, встановлено, що поштове відправлення №799 надійшло до поштового відділення за місцем знаходження (обслуговування) Київського окружного адміністративного суду 23 грудня 2022 року та отримане Київським окружним адміністративним судом 05 січня 2023 року.

30 грудня 2022 року позивачем у поштовому відправленні № 281 через поштове відділення АТ «Укрпошта» подано до Київського окружного адміністративного суду позовну заяву від 28 грудня 2022 року № 35-28/7-73 з додатками про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 05 вересня 2022 року № 202 та податкового повідомлення-рішення від 05 вересня 2022 року № 202.

За результатом перевірки статусу поштового відправлення по трекінгу відправлення №281 на офіційному сайті АТ «Укрпошта» за посиланням https://track.ukrposhta.ua/tracking_UA.html, встановлено, що поштове відправлення № 281 надійшло до поштового відділення за місцем знаходження (обслуговування) Київського окружного адміністративного суду 03 січня 2023 року та отримане Київським окружним адміністративним судом 05 січня 2023 року.

При цьому, пунктом 56.13. статті 56 ПК України встановлено, що у разі коли останній день строків, зазначених у 56 статті, припадає на вихідний або святковий день, останнім днем таких строків вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем.

Відповідно до частини 1 статті 168 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Частинами 6 та 8 статті 120 КАС України встановлено, що якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Згідно частини 8 статті 171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Отже, враховуючи, що 17 грудня 2022 року припадає на суботу - вихідний день, то граничним строком для звернення до суду з позовною заявою про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 23 серпня 2022 року №202, повідомлення-рішення від 23 серпня 2022 року №202 та податкового повідомлення-рішення від 23 серпня 2022 року № 202 відповідно до статті 56 ПК України та статті 120 КАС України для позивача було 19 грудня 2022 року.

Таким чином, позивач ініціював судове оскарження вищевказаних рішень ЦМУ ДПС по роботі з ВПП у встановлені чинним законодавством України строки, внаслідок чого, грошові зобов`язання вважаються неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Позивач листом від 17 січня 2023 року № 03-22-17 повідомив ЦМУ ДПС по роботі з ВПП про судове оскарження результатів перевірки.

Більше того, ЦМУ ДПС по роботі з ВПП з 12 жовтня 2021 року зареєстроване в підсистемі Електронний суд ЄСІТС, має свій кабінет і зареєстровану офіційну електронну адресу.

Згідно даних, що містяться в системі «Електронний суд», Київський окружний адміністративний суд направив, ЦМУ ДПС по роботі з ВПП отримало 17 лютого 2023 року ухвалу суду по справі № 320/2966/23 від 17 лютого 2023 року про залишення без руху позовної заяви ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» до ЦМУ ДПС по роботі з ВПП про визнання протиправними та скасування ППР від 05 вересня 2022 року №202 та №202.

При цьому, зі змісту ухвали Київського окружного адміністративного суду від 17 лютого 2023 року по справі № 320/2966/23 вбачається, що суд дослідив позовну заяву ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» в межах частини 1 статті 171 КАС України на предмет дотримання статей 160, 161, 123 КАС України, та не встановив порушення строків звернення до суду.

Відповідно до пункту 200.15 статті 200 ПК України у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини зобов`язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.

Проте, відповідач, маючи інформацію і належні докази від позивача про оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень, інформацію від Київського окружного адміністративного суду про надходження і реєстрацію позовних заяв, в порушення пункту 200.15 статті 200 ПК України, не врахувало ініціювання позивачем процедур судових оскаржень, внаслідок чого безпідставно склало та надіслало ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» оскаржуване рішення.

06 березня 2023 року та 15 березня 2023 року Київський окружний адміністративний суд направив ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» та ЦМУ ДПС по роботі з ВПП ухвалу від 06 березня 2023 року про відкриття провадження по справі №320/3922/23 про скасування рішень від 23 серпня 2022 року № 202, №202, №202 та ухвалу від 15 березня 2023 року про відкриття провадження у справі № 320/2966/23 про скасування рішень від 05 вересня 2022 року № 202 та №202.

Вищенаведене спростовує висновки ЦМУ ДПС по роботі з ВПП про порушення ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» пункту 56.17 статті 56 та пункту 201.10 статті 201 ПК України, про завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду на суму 539 442, 00 грн та про завищення суми від ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) на суму 539 442, 00 грн.

Згідно з пунктом 6 розділу III Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість затвердженого наказом Міністерства фінансів України 28 січня 2016 року № 21 платник податку самостійно обчислює суму податкового зобов`язання, яку зазначає в податковій звітності. Дані, наведені в податковій звітності, мають відповідати даним бухгалтерського та податкового обліку платника.

Рядок 16.3 Податкової декларації з податку на додану вартість заповнюється у разі узгодження результатів перевірок проведених контролюючим органом.

Оскільки, станом на сьогоднішній день, триває судове оскарження вищевказаних податкових повідомлень-рішень, то зазначений рядок і таблицю податкової декларації ДП «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» правомірно не заповнено.

Додатково до вказаного вище суд звертає увагу на те, що відповідач безпідставно застосував до спірних правовідносин норм підпункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК України, згідно яких контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Так, згідно пункту 75.1. статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних CEA ПДВ, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій.

Предметом камеральної перевірки також може бути: своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних, та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Отже предметом камеральної перевірки, в контексті акта є декларація.

Посилання в акті камеральної перевірки на самостійне визначення контролюючим органом суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, є безпідставним, так як, перевірка результатів діяльності платника податків може бути лише предметом документальної перевірки.

Отже, оскільки висновки акта складені внаслідок недотримання відповідачем положень статей 54, 75 ПК України, то й оскаржуване рішення, яке прийняте на підставі такого акту, є протиправним.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення не відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

Згідно статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 8 091, 63 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» (08301, Київська область, Бориспільський район, село Гора, вулиця Бориспіль-7; ) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (01068, місто Київ, вулиця Кошиця, будинок 3; ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 02 березня 2023 року №461/Ж10/.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на користь державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль» понесені останнім судові витрати у розмірі 8 091, 63 грн (вісім тисяч дев`яносто одна гривня шістдесят три копійки).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.