Справа № 380/20434/24
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2024-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 жовтня 2024 року м. Львів

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Сидор Н.Т., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и л а :

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність в/ч НОМЕР_1 щодо не нарахування та не виплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 06.09.2017 по 28.02.2018 із застосуванням січня 2008 року як місяця, з якого починається обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошового забезпечення (базового місяця).

- зобов`язати в/ч НОМЕР_1 нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період з 06.09.2017 по 28.02.2018 із застосуванням січня 2008 року як місяця, з якого починається обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошового забезпечення (базового місяця) із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 №44;

- визнати протиправними дії в/ч НОМЕР_1 щодо неврахування вимог абзаців четвертого, п`ятого, шостого пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року №1078 при нарахуванні та виплаті позивачу індексації грошового забезпечення в період з 01.03.2018 по 18.07.2022;

- зобов`язати в/ч НОМЕР_1 здійснити позивачу перерахунок та виплату індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2018 по 18.07.2022, виходячи з фіксованої величини - 3 991,39 грн, що розраховується як різниця між сумою індексації і розміром підвищення доходу відповідно до вимог абзаців 4. 5, 6 пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078 та з одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до пункту 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 січня 2004 року №44, з урахуванням виплачених сум;

- визнати протиправною бездіяльність в/ч НОМЕР_1 щодо не проведення перерахунку та виплати розміру грошового забезпечення позивача з 01.01.2020 по18.07.2022,з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за спеціальним званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року,01 січня 2021 року.01 січня 2022 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»;

- зобов`язати в/ч НОМЕР_1 перерахувати та виплатити грошове забезпечення позивачу з 01.01.2020 по 18.07.2022, з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року , 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з врахуванням виплачених сум;

- визнати протиправною бездіяльність в/ч НОМЕР_1 щодо не включення індексації грошового забезпечення до обрахунку одноразової грошової допомоги у разі звільнення з військової служби(вихідна допомога);

- зобов`язати в/ч НОМЕР_1 здійснити перерахунок та доплату позивачу одноразової грошової допомоги у разі звільнення з військової служби (вихідна допомога), з врахуванням у її складі індексації грошового забезпечення, нарахованої після звільнення із військової служби на виконання рішення суду у даній справі, з урахуванням раніше проведених виплат;

- зобов`язати в/ч нарахувати та виплатити позивачу компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати невиплаченої індексації за весь час затримки виплати за період з 01.09.2017 по день фактичної виплати індексації грошового забезпечення, грошового забезпечення, перерахованого на виконання рішення суду з 01.01.2020 по день фактичної виплати, з врахуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2020, 01.01.2021, 01.01.2022.

Відповідно до вимог ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановила, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з ч. 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) (в редакції, чинній до 19.07.2022) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Предметом позову є зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату грошового забезпечення, що свідчить про необхідність застосування у спірній ситуації положень ч. 2 ст. 233 КЗпП України.

Разом з тим, суд враховує, що Законом України №2352-IX від 01.07.2022 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» (далі Закон №2352-IX) (набрав чинності 19.07.2022) внесені зміни до норм КЗпП України.

Зокрема, частини 1 і 2 ст.233 КЗпП України викладені в новій редакції, згідно якої працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті (ч.1).

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116) (ч.2).

Згідно нової редакції ст.234 КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, суд може поновити ці строки, якщо з дня отримання копії наказу (розпорядження) про звільнення або письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні (стаття 116), минуло не більше одного року.

Відтак, з 19.07.2022 запроваджено тримісячний строк звернення до суду у справах щодо виплати грошового забезпечення, який починає свій відлік з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач по 23.02.2024 проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 . Згідно з витягом з наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 23.02.2024 №42 ОСОБА_1 виключено з особового складу частини та всіх видів забезпечення.

Втім, до суду з цим позовом позивач звернувся 30.09.2024 (згідно з інформацією на поштовому конверті), тобто поза межами встановленого тримісячного строку.

Частиною 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Всупереч наведеному позивачем не долучає до позову заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду. У позовній заяві вказує, що питання стосується невиплати грошового забезпечення на момент проходження позивачем військової служби з 2017 року по 18.07.2022, де частина 2 ст. 233 КЗпП України діяла в редакції, якою строк звернення працівника до суду з позовом про стягнення належної йому при звільнення заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці не обмежувався будь-яким строком. Тому, за переконанням позивача, строк звернення до суду з цим позовом не поширюється.

Вказане твердження є помилковим з огляду на те, що статтею 233 КЗпП України визначено момент виникнення спірних правовідносин у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні звільнення працівника та одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.

Оскільки звільнення позивача зі служби відбулось вже після внесення відповідних змін до ст. 233 КЗпП України, то застосуванню підлягає чинна редакція ст. 233 КЗпП України.

Посилання позивача у позовній заяві на відповідні висновки Верховного Суду суддя відхиляє, позаяк такі не є релевантними до спірних правовідносин, адже у справах, на які покликається позивач, звільнення зі служби позивача відбувалось до внесення змін до КЗпП, якими запроваджено строк звернення до суду.

Відтак, на виконання вимог ч. 6 ст. 161 КАС України позивачу слід подати заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Таким чином, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків останньої, відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

п о с т а н о в и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня одержання цієї ухвали у такий спосіб: подати заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучити заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Сидор Н.Т.