Справа № 420/13144/24
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2024-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого

судді Пекного А.С.,

секретаря Шестакової А.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 та представника відповідача Середи Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області та Доброславського селищного голови про визнання протиправним та нечинним пункту 1 рішення №1855-VIII від 10.01.2024 та розпорядження №158/2023-ср від 25.10.2023, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області (далі відповідач, селищна рада), Доброславського селищного голови (далі співвідповідач) в якому просить:

визнати пункт 1 рішення Доброславської селищної ради №1855-VIII від 10.01.2024 про перейменування об`єктів топоніміки, які розташовані на території смт. Доброслав Одеського району Одеської області за таким переліком: вулицю Мічуріна на вулицю Степана Бандери та вулицю Григорівського Десанту на вулицю Героїв УПА протиправним та нечинним;

визнати розпорядження Доброславського селищного голови №158/2023-ср від 25.10.2023 протиправним та нечинним;

зобов`язати відповідача, Доброславську селищну раду, оприлюднювати інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення щодо перейменування вулиць Мічуріна та Григорівського Десанту в смт. Доброслав шляхом оголошень на дошках об`яв в смт. Доброслав, через засоби масової інформації, через депутатів, вказавши дати, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, повну адресу куди можна подавати свої пропозиції (зауваження) з приводу громадського обговорення.

Ухвалою суду від 06.05.2024 вказаний позов було залишено без руху з надання позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Позивач ухвалу суду виконав, недоліки позову усунув.

Ухвалою від 27.05.2024 відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 11:00 18.06.2024. Відповідача зобов`язано у строк, не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання, опублікувати оголошення про оскарження нормативно-правового акта у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений.

Ухвалою від 18.06.2024 відкладено підготовче засідання на 11:00 год 03.07.2024, а відповідача зобов`язано у строкне пізніше як за п`ять днів до підготовчого засіданняподати до суду докази щодо опублікування оголошення про відкриття провадження в адміністративній справі № 420/13144/24 щодо оскарження пункту 1 рішення Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області №1855-VIII від 10.01.2024 та розпорядження Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області № 158/2023-ср від 25.10.2023, у виданні, в якому ці акти були або мали бути офіційно оприлюднені.

Позивачем 26.06.2024 подана відповідь на відзив.

Ухвалою від 03.07.2024 залучено до участі у справі в якості співвідповідача Доброславського селищного голову ОСОБА_2 та встановлено співвідповідачу строки для подання заяв по суті справи.

У зв`язку з наведеним підготовче засідання відкладено на 11:00 год 23.07.2024.

Співвідповідачем 19.07.2024 поданий відзив.

Ухвалою від 23.07.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 17.09.2024 об 11:00 год. Відповідача повторно зобов`язано подати у строк до 02.09.2024 докази, витребовані протокольною ухвалою від 03.07.2024.

Ухвала суду в частині витребування доказів виконана 29.08.2024.

У зв`язку з неявкою в судове засідання позивача, ухвалою від 17.09.2024 розгляд справи відкладено на 11:00 год 01.10.2024.

В судовому засіданні 01.10.2024 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши надані сторонами документи та заслухавши представників учасників справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства, які регулюють спірні відносини, суд приходить до таких висновків.

Як видно з матеріалів справи, рішенням виконавчого комітету Доброславської селищної ради від 28.08.2023 №202 «Про затвердження та створення комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади» затверджено Положення та створено комісію з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади.

25 жовтня 2023 року протокольним рішенням комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади було вирішено подати інформаційне повідомлення про проведення консультацій із громадськістю у формі електронного опитування з питань підтримки перейменування вулиці Мічуріна на вулицю Степана Бандери та вулиці Григорівського Десанту на вулицю Героїв УПА.

З метою вивчення громадської думки та з врахуванням рішення комісії від 25.10.2024 року, розпорядженням Доброславського селищного голови №158/2023-сР від 25.10.2023 «Про порядок проведення консультацій із громадськістю у формі електронного опитування з питань підтримки перейменування вулиць смт. Доброслав» вирішено провести консультації із громадськістю у формі електронного опитування з питань підтримки перейменування вулиць Мічуріна та Григорівського десанту смт. Доброслав (далі електронне опитування) та встановлено порядок їх проведення.

Відповідно до умов цього розпорядження, з 09.00 27.10.2023 до 09.00 28.12.2023 року, проведено консультації із громадськістю у формі електронного опитування з питань підтримки перейменування вулиць Мічуріна та Григорівського десанту смт. Доброслав. Електронне опитування проводилось на вебпорталі Доброславської селищної ради https://dobroslavsrf-gromada.gov.ua/ у спеціальному електронному сервісі «Google Forms».

Вказане розпорядження 25.10.2023 о 10:43 год оприлюднено на офіційній сторінці селищної ради за посиланням https://dobroslavsrf-gromada.gov.ua/news//.

27.10.2023 о 09:00 год на офіційній сторінці селищної ради розміщено повідомлення про опитування з питань підтримки перейменування вулиць смт Доброслав за посиланням https://dobroslavsrf-gromada.gov.ua/news//.

У повідомленні розміщені гіперпосилання на онлайн платформу Google Forms, яка призначена для складання форм для опитувань та короткі інформаційні довідки.

За результатами громадського обговорення - 68,3% учасників цього обговорення проголосували за перейменування АДРЕСА_1 та 88,9% учасників - за перейменування вулиці Григорівського Десанту на вулицю Героїв УПА.

В опитуванні з питань підтримки перейменування вулиці Мічуріна надійшло 63 відповіді, а в опитуванні з питань підтримки перейменування АДРЕСА_2 десанту 36 відповідей.

Результати цього голосування були розміщені на онлайн платформі Google Forms, яка призначена для складання форм для опитувань, за наступними посиланнями:

ІНФОРМАЦІЯ_1

03 січня 2024 року на засіданні комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади обговорено результати голосування щодо перейменування АДРЕСА_1 десанту на вулицю Героїв УПА та прийнято звіт сектору цифровизації і цифрового розвитку Доброславської селищної ради про результати проведення громадського обговорення щодо перейменування об`єктів топоніміки (назв вулиць та провулків) на території Доброславської селищної територіальної громади та підтримати перейменування вулиці Мічуріна на вулицю Степана Бандери, а вулицю Григорівського десанту на вулицю Героїв УПА, а також надати протокол засідання комісії до щодо перейменування вулиць громади до профільної постійної комісії Доброславської селищної ради для підготовки відповідного проекту рішення.

Звіт про результати проведення опитування щодо перейменування вулиць в смт Доброслав оприлюднений на офіційній сторінці селищної ради 04.01.2024 о 12:48 год за посиланням https://dobroslavsrf-gromada.gov.ua/news//.

Розпорядженням селищного голови від 08.01.2024 №6/2024-СР скликано на 10.01.2024 позачергову 57 сесію селищної ради з рекомендованим порядком денним, в якому пунктом 2.6 зазначено «Про уточнення підстав перейменування деяких вулиць смт Доброслав Одеського району Одеської області».

Вказане розпорядження оприлюднено на офіційній сторінці селищної ради 08.01.2024 о 16:43 за посиланням https://dobroslavsrf-gromada.gov.ua/news//.

На засіданні Доброславської селищної ради 10.01.2024 року прийнято рішення №1855-VIII «Про уточнення підстав перейменування деяких вулиць смт. Доброслав Одеського району Одеської області», пунктом 1 якого вирішено перейменувати об`єкти топоніміки, які розташовані на території смт. Доброслав Одеського району Одеської області: вулицю Мічуріна на вулицю Степана Бандери, вулицю Григорівського Десанту на вулицю Героїв УПА.

Позивач уважає оскаржені розпорядження та рішення протиправними з таких підстав.

Як він зазначає, відповідачем громадське обговорення проведено формально шляхом інтернет-голосування, що викликає сумнів у тому, що в ньому прийняли участь саме мешканці громади. Також повідомлення про проведення громадського обговорення здійснено у неналежний спосіб, шляхом лише оприлюднення на офіційному сайті, без застосування іншого прийнятного способу, унаслідок чого позивач та багато мешканців не були обізнані про обговорення. Відповідачем не враховано, що більшість мешканців громади не мають змоги через інтернет-голосування реалізувати свої права, натомість обраний відповідачем спосіб повідомлення про громадське обговорення є неефективним та вкрай недостатнім для дійсного повідомлення мешканців громади.

Також відповідач був обізнаний, що більшість мешканців проти перейменування вулиць, оскільки 03.05.2023 з цього приводу вже було письмове звернення 111 осіб.

Натомість у голосуванні прийняли участь 63 та 36 осіб, у той час як офіційно населення смт Доброслав становить 6855 осіб.

Відповідач необґрунтовано послався на Закон України «Про засудження та заборону пропаганди російської імперської політики в Україні і деколонізацію топонімії» як на підставу для перейменування, оскільки назви вулиць «Мічуріна» та « ОСОБА_3 » не підпадають під дію вказаного Закону.

Також рішення прийнято з порушенням установленої законодавством процедури, оскільки селищним головою не вносилось на розгляд селищної ради відповідне подання з документами, залишається невідомим і ініціатор перейменування. Хоча про нього повинна бути зазначена інформація.

Наведені порушення, на думку позивача, свідчать по протиправність оскаржених розпорядження та рішення, тому він просить позов задовольнити.

Відповідач та співвідповідач у відзивах заперечують проти задоволення позову, посилаючись на те, що оскаржені розпорядження та рішення прийняті ними на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені Конституцією та законами України і не порушують жодних прав позивача. Наголошують, що питання перейменування вулиць було вирішено у відповідності до приписів Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» та затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 №989 «Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», у тому числі за результатами проведеного громадського обговорення.

Позивач у відповіді на відзив фактично повторює доводи позову.

При вирішенні цього спору суд виходить з такого.

У статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР визначено, що місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Згідно з частиною першою статті 3 цього Закону громадяни України реалізують своє право на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних територіальних громад.

Місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування (стаття 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

За змістом пункту 41 частини першої статті 26, пункту 1 частини першої статті 37 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами. Підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту, належить до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

Наведеним приписам Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» кореспондують положення пункту 7 частини першої статті 7, пункту 7 частини першої статті 8, пункту 2 частини третьої статті 4 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» від 24.05.2012 №4865-VI, відповідно до яких сільські, селищні, міські ради присвоюють за поданням сільського, селищного, міського голови імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, в тому числі вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

Підстави та порядок присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій визначає Закон України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» від 24 травня 2012 року №4865-VI (далі Закон №4865-VI).

Згідно з частинами першою та другою статті 2 Закону №4865-VI, цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку з присвоєнням юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам (далі - об`єктам права власності), імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій).

Юридичним особам приватної форми власності та об`єктам права власності, які за ними закріплені, імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються їх власниками з дотриманням підстав та умов, передбачених статтею 3 цього Закону.

Частиною третьою статті 4 Закону №4865-VI установлено, що у цьому Законі під об`єктами права власності також розуміються сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости.

Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 1 Закону №4865-VI питання, пов`язані з приведенням раніше присвоєних об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».

Питання, пов`язані з приведенням раніше присвоєних об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України «Про засудження та заборону пропаганди російської імперської політики в Україні і деколонізацію топонімії», регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про засудження та заборону пропаганди російської імперської політики в Україні і деколонізацію топонімії».

Відповідно до частин 1 3 статті 3 Закону №4865-VI імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам`яті про осіб, які: 1) внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України; 2) здійснили героїчний вчинок, звершення в ім`я Батьківщини; 3) зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя. Юридичним особам та об`єктам права власності ім`я фізичної особи присвоюється лише після її смерті. Юридичним особам та об`єктам права власності, як правило, присвоюється ім`я тієї фізичної особи, діяльність якої була пов`язана з юридичною особою чи об`єктом права власності, якій (якому) це ім`я присвоюється.

Згідно з частинами шостою восьмою статті 3 Закону №4865-VI забороняється присвоювати юридичним особам та об`єктам права власності імена або псевдоніми осіб, які обіймали керівні посади у комуністичній партії (посаду секретаря районного комітету і вище), вищих органах влади та управління СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних або автономних радянських республік (крім випадків, пов`язаних з розвитком української науки та культури), працювали у радянських органах державної безпеки, назви СРСР, УРСР (УСРР), інших союзних радянських республік та похідні від них, а також назви, пов`язані з діяльністю комуністичної партії, встановленням радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідуванням учасників боротьби за незалежність України у XX столітті (крім пам`ятників та пам`ятних знаків, пов`язаних з опором та вигнанням нацистських окупантів з України або з розвитком української науки та культури).

Забороняється присвоювати юридичним особам та об`єктам права власності назви:

які містять імена осіб, які обіймали керівні посади в органах влади і управління, політичних організаціях, партіях, збройних формуваннях Російського царства (Московського царства), Російської імперії, Російської республіки, Російської держави, Російської Соціалістичної Федеративної Радянської Республіки, Російської Радянської Федеративної Соціалістичної Республіки, Союзу Радянських Соціалістичних Республік, Російської Федерації, територіальних утворень, адміністративно-територіальних одиниць, у тому числі невизнаних, що створювалися під час реалізації російської імперської політики на окупованих, анексованих чи в інший спосіб зайнятих Російським царством (Московським царством), Російською імперією, Російською республікою, Російською державою, Російською Соціалістичною Федеративною Радянською Республікою, Російською Радянською Федеративною Соціалістичною Республікою, Союзом Радянських Соціалістичних Республік, Російською Федерацією територіях, і брали участь або сприяли реалізації російської імперської політики, осіб, які публічно, у тому числі в медіа, у літературних та інших мистецьких творах, підтримували, глорифікували або виправдовували російську імперську політику, закликали до русифікації чи українофобії (крім осіб, пов`язаних із захистом політичних, економічних, культурних прав Українського народу, розвитком української національної державності, науки, культури), працівників радянських органів державної безпеки всіх рівнів, а також які містять символіку російської імперської політики;

на честь історичних подій, ювілейних і святкових дат, пов`язаних із здійсненням російської імперської політики (крім подій, пов`язаних із опором і вигнанням нацистських окупантів з України або із захистом політичних, економічних, культурних прав Українського народу, розвитком української національної державності, науки та культури, а також випадків вшанування пам`яті українців, які постраждали від російської імперської політики, її репресивних заходів, русифікації);

на честь історичних подій, ювілейних і святкових дат, пов`язаних із Російським царством (Московським царством), Російською імперією, Російською республікою, Російською державою, Російською Соціалістичною Федеративною Радянською Республікою, Російською Радянською Федеративною Соціалістичною Республікою, Союзом Радянських Соціалістичних Республік, Російською Федерацією, що не пов`язані безпосередньо із захистом політичних, економічних, культурних прав Українського народу, розвитком української національної державності, науки, культури або з культурою поневолених народів Російської Федерації.

Забороняється присвоювати юридичним особам та об`єктам права власності назви, які містять імена осіб, які обіймали керівні посади в політичній партії, діяльність якої було заборонено судом, а також народних депутатів України та депутатів місцевих рад, які були обрані від політичної партії (місцевої організації політичної партії), забороненої у судовому порядку, а також сільських, селищних, міських голів, яких було обрано від політичної партії (місцевої організації політичної партії), діяльність якої було заборонено судом.

Згідно із статтею 5 Закону №4865-VI питання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій порушується суб`єктами, зазначеними у статті 7 цього Закону, шляхом підготовки ними подання про присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.

Пропозиції щодо присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій можуть також вноситися на розгляд суб`єктів, зазначених у статті 7 цього Закону, іншими державними органами, трудовими колективами, об`єднаннями громадян та окремими громадянами.

Пунктом 7 частин першої статті 7 Закону №4865-VI визначено, що подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події готується у разі присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події скверам, бульварам, вулицям, провулкам, узвозам, проїздам, проспектам, площам, майданам, набережним, мостам - сільським, селищним, міським головою.

При цьому частиною п`ятою статті 3 Закону №4865-VI установлений припис про те, що імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу. Питання, пов`язані з приведенням раніше присвоєних об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій у відповідність з вимогами Закону України «Про засудження та заборону пропаганди російської імперської політики в Україні і деколонізацію топонімії», регулюються цим Законом з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про засудження та заборону пропаганди російської імперської політики в Україні і деколонізацію топонімії».

Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 № 989 затверджено «Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» (далі - Порядок).

Пунктом першим Порядку передбачено, що цей Порядок визначає механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій).

Дія цього Порядку поширюється на суб`єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» (далі - організатори громадського обговорення).

Згідно із пунктами другим та третім Порядку громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.

Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.

Організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація) виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

Згідно з пунктом 8 Порядку, для проведення громадського обговорення у формі електронної консультації використовується офіційний веб-сайт, на якому розміщуються відомості, передбачені абзацами другим - п`ятим, сьомим - десятим підпункту 1 пункту 4 цього Порядку.

За змістом пункту 4 Порядку громадське обговорення передбачає такі послідовні етапи:

- оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення;

- опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);

- узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.

Відповідно до абзаців другого - п`ятого, сьомого - десятого підпункту 1 пункту 4 Порядку, інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення у формі електронної консультації повинно містити відомості про:

найменування організатора громадського обговорення;

найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;

ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції;

суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;

поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень);

місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення;

прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення;

строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення.

Згідно з пунктом п`ятим Порядку, рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.

Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб`єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.

Пунктами шостим, сьомим Порядку установлено, що пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення. Пропозиції (зауваження) реєструються організатором громадського обговорення. Юридичні особи подають пропозиції (зауваження) у письмовій чи електронній формі із зазначенням їх найменування та місцезнаходження. Анонімні пропозиції (зауваження) не реєструються і не розглядаються.

Організатор громадського обговорення не зобов`язаний перевіряти достовірність інформації про фізичних або юридичних осіб, яка міститься у поданих ними відповідно до пункту 6 цього Порядку документах.

За змістом пункту 9 Порядку, організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.

Пропозиції (зауваження), отримані в ході проведення громадського обговорення, оприлюднюються у спосіб, за допомогою якого було оприлюднене інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення.

Як вже зазначалось, статтями п`ятою та сьомою Закону №4865-VI визначено, що питання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій порушується суб`єктами, зазначеними у статті 7 цього Закону (в даному випадку сільським, селищним, міським головою), шляхом підготовки ними подання про присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.

Статтею 6 Закону №4865-VI установлено, що подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події - це письмовий документ, що містить пропозицію про присвоєння конкретно визначеній юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та вноситься на розгляд суб`єктів, уповноважених присвоювати імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій.

Подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події повинно містити:

1) найменування суб`єкта, якому вноситься таке подання (стаття 8 цього Закону);

2) найменування суб`єкта, який підготував подання, із зазначенням його місцезнаходження (стаття 7 цього Закону);

3) зміст порушеного питання та обґрунтування необхідності присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події із зазначенням підстав та умов присвоєння відповідно імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події згідно з підставами та умовами, визначеними у статті 3 цього Закону.

До подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події також додаються:

1) інформаційна довідка про фізичну особу, ім`я якої пропонується присвоїти, ювілейну, святкову чи історичну дату або назву історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності;

2) розрахунки та кошторис витрат, пов`язаних з присвоєнням юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події;

3) узагальнені зауваження і пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

Подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій підлягає реєстрації в день його надходження. Відмова у прийнятті або реєстрації подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій забороняється.

Суб`єкти, які присвоюють юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, визначені статтею 8 Закону №4865-VI, відповідно до якої, зокрема, імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності присвоюють сільські, селищні, міські ради, військово-цивільні, військові адміністрації населених пунктів - юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

Розгляд подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій унормований статтею 9 Закону №4865-VI.

Згідно з частинами першою третьою статті 9 Закону №4865-VI суб`єкт, який присвоює юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, попередньо розглядає подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документи, передбачені частиною другою статті 6 цього Закону.

Суб`єкт, який присвоює юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, може зупинити розгляд подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі, якщо: 1) подання внесено без документів, передбачених частиною другою статті 6 цього Закону; 2) під час розгляду документів виявлені неточності; 3) обґрунтування, що міститься у поданні, не відповідає підставам та умовам, визначеним у статті 3 цього Закону.

Про зупинення розгляду питання щодо присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події повідомляється суб`єкт, який вніс це подання.

Розгляд подання поновлюється після усунення обставин, що викликали його зупинення.

У разі якщо обставини, передбачені частиною другою цієї статті, які є перешкодою для розгляду подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, не будуть усунені протягом 15 робочих днів, зазначене подання вважається таким, що не внесено.

Відповідно до статті 10 Закону №4865-VI, за результатами розгляду подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документів, передбачених статтею 6 цього Закону, суб`єкт, який присвоює юридичній особі або об`єкту права власності ім`я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, протягом 15 робочих днів після внесення такого подання або поновлення його розгляду приймає рішення про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та видає відповідний акт.

Згідно з статтею 11 Закону №4865-VI, зміна, відмова від присвоєного юридичній особі та/або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або збереження за правонаступником присвоєного імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі припинення юридичної особи, якій присвоєно ім`я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, а також передання всього її майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам здійснюється в такому самому порядку, як і присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події. У поданні про зміну, відмову від присвоєних імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або їх збереження обов`язково зазначається обґрунтування. Зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об`єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.

Оцінюючи дотримання процедури перейменування вулиць Мічуріна та Григорівського Десанту в смт. Доброслав в межах наведених позивачем доводів, суд зважає на таке.

Щодо процедури проведення громадського обговорення.

Так, на переконання позивача, громадське обговорення проведено із суттєвими процедурними і сутнісними порушеннями, оскільки: повідомлення про його проведення здійснено у неналежний спосіб, шляхом лише оприлюднення на офіційному сайті, без застосування іншого прийнятного способу; процес інтернет-голосування був організований таким чином, який викликає сумнів у тому, що в ньому прийняли участь саме мешканці громади, крім того, не було забезпечено мети громадського обговорення - залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників.

З цього приводу суд зазначає, що в силу приписів пунктів третього та п`ятого Порядку, селищний голова як організатор громадського обговорення самостійно визначає форму його проведення, а критеріями такого вибору є лише його власні організаційні можливості та мета залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників обговорення. Оприлюднення організатором громадського обговорення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення на власному офіційному веб-сайті повністю відповідає як Порядку, так і положенням частини одинадцятої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та частини шостої статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», якими унормовано оприлюднення актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування, а також публічної та іншої інформації, розпорядниками якої вони є.

Таким чином, інформування про громадське обговорення на власному офіційному веб-сайті та вибір саме такого способу проведення громадського обговорення, як консультація із громадськістю у формі електронного опитування (електронна консультація), є правомірними.

Твердження позивача про те, що оприлюднення на офіційному сайті інформаційного повідомлення позбавило його та інших членів територіальної громади можливості бути обізнаними про громадське обговорення не підтверджено жодним доказом.

При цьому позивач не може посилатись на ймовірне порушення прав інших осіб в обґрунтування протиправності оскаржених рішень органів місцевого самоврядування, оскільки в силу приписів статті 55 Конституції України, частини 1 статті 2, пункту 8 частини 1 статті 4, статті 5 КАС України судовому захисту підлягають індивідуально виражені права, свободи та інтереси конкретної особи позивача у справі.

Окремо суд зазначає, що інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення у формі електронної консультації з формального погляду частково не відповідає вимогам пунктів 4, 8 Порядку, оскільки безпосередньо не містить окремих визначених ними відомостей, а саме:

- найменування організатора громадського обговорення;

- суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події;

- поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень);

- місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення.

Фактично, відповідачем оприлюднено зображення розпорядження Доброславського селищного голови №158/2023-СР від 25.10.2023 «Про порядок проведення консультацій із громадськістю у формі електронного опитування з питань підтримки перейменування вулиць смт. Доброслав».

За текстом розпорядження ним вирішено:

- провести консультації із громадськістю у формі електронного опитування з питань підтримки перейменування вулиць Мічуріна та Григорівського десанту;

- електронне опитування проводитиметься з 09:00 год 27.10.2023 до 09:00 год 28.12.2023 на вебпорталі Доброславської селищної ради у спеціальному електронному сервісі;

- до участі в опитуванні допускаються члени Доброславської територіальної громади, які на момент опитування досягли 18 років та місце проживання яких зареєстровано / задекларовано на території смт. Доброслав;

- електронний сервіс є загальнодоступним та передбачає здійснення процедури електронного опитування через особистий обліковий запис;

- заходи з технічної організації електронного опитування забезпечує сектор цифровізації і цифрового розвитку Доброславської селищної ради;

- електронне опитування провести з варіантами відповідей: чи підтримуєте перейменування АДРЕСА_1 ;

- зафіксовані результати електронного опитування сектор цифровізації і цифрового розвитку Доброславської селищної ради передає для подальшого опрацювання до комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади;

- контроль за виконанням розпорядження покладено на заступника селищного голови з питань діяльності виконавчих органів ОСОБА_4 .

З цього приводу суд також зазначає, що відповідно до пункту 5 Порядку рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

Розпорядження Доброславського селищного голови №158/2023-СР від 25.10.2023 «Про порядок проведення консультацій із громадськістю у формі електронного опитування з питань підтримки перейменування вулиць смт. Доброслав» в повній мірі відповідає вимогам пункту 5 Порядку щодо форми та змісту.

У той же час, факт оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення на офіційній інтернет сторінці Доброславської селищної ради, яка також містить відомості щодо місцезнаходження, поштової та електронної адрес, номерів телефонів, вочевидь свідчить про те, що передбачені пунктами 4, 8 Порядку відомості були оприлюднені та / або доступними для зацікавлених в участі в громадському обговоренні осіб.

Також з матеріалів справи видно, що селищним головою та відповідачем були дотримані строки проведення громадського обговорення (два місяці з дня оприлюднення інформаційного повідомлення).

У тому числі, згідно з розпорядженням Доброславського селищного голови №158/2023-СР від 25.10.2023 електронне опитування повинно відбуватись з 09.00 27.10.2023 до 09.00 28.12.2023, тобто тривало воно 2 місяці; відповідне повідомлення оприлюднено на офіційній сторінці селищної ради 25.10.2023.

Результати електронного опитування обговорені 03.01.2024 на засіданні комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади, та 04.01.2024 на офіційній сторінці селищної ради оприлюднений Звіт про результати проведення опитування щодо перейменування вулиць в смт Доброслав.

Таким чином, враховуючи завчасне розміщення оголошення про проведення громадського обговорення з питання перейменування вулиць на офіційному веб-сайті Доброславської селищної ради, а також строк проведення таких громадських обговорень, який був достатнім та відповідав вимогам законодавства, позивач мав можливість надати свої пропозиції щодо перейменування вулиці або проголосувати відповідним чином в електронному опитуванні, однак таким правом не скористався.

Також позивачем не надано доказів, що ним в період з 25.10.2023 по 04.01.2024, тобто протягом громадського процедури обговорення, надавались в будь-якій формі організатору громадського обговорення будь-які зауваження або пропозиції з питань перейменування вулиць Мічуріна та Григорівського десанту в смт Доброслав.

Посилання позивача на його індивідуальні та колективні скарги і заяви з питань перейменування зазначених вулиць не можуть бути взяті до уваги, оскільки такі заяви та скарги подавались 03.05.2023 та 15.02.2024, тобто не під час громадського обговорення.

Стосовно покликання позивача на складність пошуку офіційних оголошень чи рішень на сайті Доброславської селищної ради, то суд критично ставиться до такого, оскільки така обставина відображає виключно суб`єктивне ставлення позивача, та не спростовує наведеного відповідачами нормативного обґрунтування правомірності своїх дій та рішень.

Стосовно доводів позивача про сумнівність приналежності до територіальної громади осіб, які взяли участь у електронному опитуванні та недосягнення мети громадського обговорення у вигляді залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників, то слід відзначити, що Закон №4865-VI та Порядок не висувають до процедури громадського обговорення жодних вимог кількісного характеру задля забезпечення достовірності та правомірності його результатів, як і не передбачають обов`язку організатора громадського обговорення перевіряти достовірність інформації про фізичних або юридичних осіб.

Крім того, Верховний Суд у постановах від 02.05.2018 у справі №712/9022/16-а, від 29.07.2022 у справі № 240/374/19 дійшов висновку, що порушення процедури громадського обговорення, саме по собі, не може бути підставою для скасування рішення, прийнятого за наслідками такого обговорення, якщо це не призвело до порушення індивідуальних прав позивача.

Ураховуючи наведене, суд приходить до висновку, що Доброславський селищний голова, приймаючи розпорядження №158/2023-СР від 25.10.2023 та вирішивши провести консультації із громадськістю у формі електронного опитування з питань підтримки перейменування вулиць Мічуріна та Григорівського десанту, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які визначені Конституцією України, Законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», та «Порядком проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій».

При цьому в ході громадського обговорення не було допущено порушень індивідуальних прав позивача на участь у місцевому самоврядуванні.

Щодо правомірності рішення Доброславської селищної ради №1855-VIII від 10.01.2024.

Позивач уважає, що це рішення прийнято з порушенням установленої законодавством процедури, оскільки:

- селищним головою не вносилось на розгляд селищної ради відповідне подання з документами - інформаційною довідкою про фізичну особу, ім`я якої пропонується присвоїти; розрахунком та кошторисом витрат, пов`язаних з присвоєнням об`єкту права власності імені фізичної особи; узагальненими зауваженнями і пропозиціями, що надійшли під час громадського обговорення;

- із змісту протоколів комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади та постійної комісії селищної ради з питань прав людини, законності, регламенту, депутатської діяльності та етики неможливо встановити суб`єкта ініціювання питання щодо перейменування вулиць.

Також протиправність рішення позивач обґрунтовує порушенням порядку проведення громадського обговорення, на що суд вже дав правову оцінку вище.

Отже, в контексті доводів позивача слід зазначити, що дійсно, статтями п`ятою та сьомою Закону №4865-VI визначено, що питання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій порушується суб`єктами, зазначеними у статті 7 цього Закону (в даному випадку сільським, селищним, міським головою), шляхом підготовки ними подання про присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.

Статтею 6 Закону №4865-VI визначаються вимоги щодо змісту та форми подання.

Як видно з матеріалів справи, селищним головою як окремий письмовий документ подання не складалось.

У той же час, судом встановлено, що 03.01.2024 на засіданні комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади обговорено результати голосування щодо перейменування АДРЕСА_1 десанту на вулицю Героїв УПА та прийнято звіт сектору цифровизації і цифрового розвитку Доброславської селищної ради про результати проведення громадського обговорення щодо перейменування об`єктів топоніміки (назв вулиць та провулків) на території Доброславської селищної територіальної громади.

На цьому ж засіданні вирішено підтримати перейменування вулиці Мічуріна на вулицю Степана Бандери, а вулицю Григорівського десанту на вулицю Героїв УПА, а також надати протокол засідання комісії щодо перейменування вулиць громади до профільної постійної комісії Доброславської селищної ради для підготовки відповідного проекту рішення.

Слід зазначити, що рішенням виконавчого комітету Доброславської селищної ради від 28.08.2023 №202 «Про затвердження та створення комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади» створено комісію з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади та затверджено Положення про неї, відповідно до якого згадана комісія є постійно діючим органом при виконавчому комітеті, що створена з метою фахового вивчення, впорядкування механізму розгляду питань щодо перейменування, найменування вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади, збереження у їх назвах історичної топоніміки, увічнення пам`яті видатних подій та діячів, які зробили вагомий внесок у розвиток Доброславської громади, країни, а також для підготовки відповідних пропозицій, необхідних для формування подання, яке в подальшому буде внесено на розгляд сесії Доброславської селищної ради.

Протокол засідання зазначеної комісії від 03.01.2024 був розглянутий на засіданні постійної комісії селищної ради з питань прав людини, законності, регламенту, депутатської діяльності та етики, про що свідчить протокол засідання цієї комісії №1 від 05.01.2024 та відповідно до якого вирішено розглянути питання перейменування вулиць на пленарному засіданні селищної ради із винесенням на розгляд відповідного проекту рішення ради.

Розпорядженням селищного голови від 08.01.2024 №6/2024-СР скликано на 10.01.2024 позачергову 57 сесію селищної ради, до порядку денного якої внесено питання «Про уточнення підстав перейменування деяких вулиць смт Доброслав Одеського району Одеської області».

На засіданні Доброславської селищної ради 10.01.2024 року прийнято рішення №1855-VIII «Про уточнення підстав перейменування деяких вулиць смт. Доброслав Одеського району Одеської області», пунктом 1 якого вирішено перейменувати об`єкти топоніміки, які розташовані на території смт. Доброслав Одеського району Одеської області: вулицю Мічуріна на вулицю Степана Бандери, вулицю Григорівського Десанту на вулицю Героїв УПА.

Як свідчить рішення, рада враховувала при розгляді питання щодо перейменування вулиць результати проведеного відповідно до розпорядження селищного голови електронного опитування, а також рекомендації комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади та рекомендації постійної комісії селищної ради з питань прав людини, законності, регламенту, депутатської діяльності та етики.

Вирішуючи питання можливості скасування рішення суб`єкта владних повноважень з мотивів порушення процедури його прийняття Верховний Суд у постанові від 18.01.2023 у справі № 826/10888/18 сформував наступні висновки:

«…саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його правомірності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на його прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків.

Разом з тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його правомірність.

Отже, порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.»

Відповідно до статті 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», в редакції, чинній станом на час виникнення спірних у цій справі правовідносин (Закон № 280/97-ВР), сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно із пунктом 41 частини 1 статті 26 Закону № 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 37 Закону № 280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження як підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту.

Частинами 1, 3, 4, 13, 17 статті 46 Закону № 280/97-ВР передбачено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради.

Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.

Сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Відповідно до частин 1, 4, 10 статті 47 Закону № 280/97-ВР, постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

За результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються відкритим поіменним голосуванням більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії, в яких зазначаються результати поіменного голосування, підписуються головою і секретарем комісії. Проекти порядку денного засідань постійної комісії ради, висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Частинами 1 3 статті 59 Закону № 280/97-ВР установлено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

На думку суду, у вимірі обставин саме цієї справи, допущене відповідачем та співвідповідачем процедурне порушення у вигляді нескладення передбаченого статтями 5 7, 9 Закону №4865-VI подання не має настільки істотного характеру, який безумовно би перетворював оскаржене рішення у протиправне.

Як вбачається з матеріалів справи, для вирішення питання про перейменування вулиць належним суб`єктом селищним головою було організовано і проведено громадське обговорення у формі електронного опитування, відповідальною особою узагальнено його результати, які розглядались на засіданні комісії з питань перейменування (найменування) вулиць, провулків, площ на території Доброславської селищної територіальної громади, а потім на засіданні постійної комісії селищної ради з питань прав людини, законності, регламенту, депутатської діяльності та етики, що також свідчить про попередній розгляд спірного питання селищною радою як суб`єктом, який присвоює юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій відповідно до статті 9 Закону №4865-VI.

Оскаржене рішення прийнято на пленарному засіданні селищної ради, як того вимагають приписи Закону № 280/97-ВР.

У зв`язку з цим суд звертає увагу на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 23 січня 2019 року у справі №750/10172/17, згідно якого обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Тобто, у порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення суб`єкта владних повноважень, яке порушує безпосередньо права чи обов`язки позивача.

Так, відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

У Рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, установлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Захист прав, свобод або законних інтересів, серед іншого, можливий шляхом визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень або визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, обов`язковою умовою надання судового захисту є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Таким чином, адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для відновлення порушеного права в зв`язку із прийняттям рішення суб`єктом владних повноважень особа повинна довести, яким чином відбулось порушення її прав.

Адміністративний суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), та чи належить таке право або інтерес до публічно-правових відносин (сфера судового захисту).

Підставами для визнання дій протиправними та скасування рішення є невідповідність їх вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт (вчинив дії). При цьому, обов`язковою умовою визнання дій протиправними та скасування рішення є наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі, яке відбулося у сфері публічно-правових відносин.

Тобто, що стосується інтересів фізичної особи, то такі підлягають судовому захисту виключно тоді, коли вони ґрунтуються на законі. Іншими словами, це ті інтереси, які або прямо закріплені в чинному законодавстві, або ним обумовлюються і передбачаються. Саме по собі бажання певної особи, щоб вулиця на якій вона проживає мала саме таку назву, а не іншу, не підлягає судовому захисту, позаяк таке бажання жодним чином не охороняється чинним законодавством.

Суд звертає увагу на те, що позивач не зазначив, які конкретно його індивідуальні права, свободи та інтереси порушені як оскарженим рішенням, так і процедурою його прийняття.

Щодо доводів позивача про те, що назви вулиць «Мічуріна» та « ОСОБА_3 » не підпадають під дію Закону України «Про засудження та заборону пропаганди російської імперської політики в Україні і деколонізацію топонімії», то слід зауважити, що ймовірна відсутність підстави для застосування конкретно цього закону не позбавляє жодним чином орган місцевого самоврядування ініціювати та вирішити питання перейменування вулиці згідно із Законами №4865-VI, № 280/97-ВР та Порядком.

Також слід відзначити, що позивач не навів інших доводів в обґрунтування наявності процедурних порушень прийняття оскаржених рішень, які б мали підставу для висновку про їх протиправність.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку, що стверджувані позивачем порушення процедури прийняття оскаржених рішень, частина з яких знайшла підтвердження в ході судового розгляду, не призвели і за своїм характером не могли призвести до порушення індивідуальних прав, свобод та інтересів позивача.

З огляду на викладене суд вважає позовні вимоги необґрунтованими, а тому й такими, що не підлягають задоволенню.

Судові витрати згідно із статтею 139 КАС України розподілу не підлягають у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд

вирішив:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Доброславської селищної ради Одеського району Одеської області та Доброславського селищного голови про визнання протиправним та нечинним пункту 1 рішення №1855-VIII від 10.01.2024 та розпорядження №158/2023-ср від 25.10.2023, зобов`язання вчинити певні дії.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено та підписано 07.10.2024.

Суддя А.С. Пекний