Справа № 320/33577/23
Суддя: Марич Є.В.
Дата ухвалення: 2024-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2024 року № 320/33577/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Марич Є.В., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправним та скасування припису,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України (далі відповідач, ДІАМ), в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 08.09.2023;

- визнати протиправною та скасувати постанову Державної інспекції архітектури та містобудування України від 22.09.2023 №4/02-1-08 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) за ч.5 ст.96 КУпАП, у вигляді штрафу 8500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити;

- визнати протиправною та скасувати постанову Державної інспекції архітектури та містобудування України від 22.09.2023 № 5/02-1-08 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) за ч.9 ст.96 КУпАП, у вигляді штрафу 8500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на невідповідність висновків відповідача та порушення, допущені ним при винесенні припису. Позивач вказав на те, що розташована на земельній ділянці тимчасова споруда з металевих конструкцій не є об`єктом нерухомого майна класу СС1 та не вимагає отримання дозволів чи введення в експлуатацію, що свідчить про необґрунтованість висновків відповідача. Позивач не здійснює підприємницьку діяльність та не має статусу фізичної особи-підприємця, що, на його думку, виключає можливість притягнення його до адміністративної відповідальності ДІАМ.

Також позивач стверджує, що відповідачем перевірка проведена із суттєвими процедурними порушеннями, перевірка проводилася за відсутності позивача на об`єкті, чим позбавлено його можливості надати документи, подати свої пояснення, зауваження та заперечення щодо акту.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.11.2023 відкрито провадження у справі та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження; запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що дії ДІАМ під час проведення перевірки вчинені в межах повноважень та у відповідності до діючого законодавства. Перевіркою з виїздом на адресу: АДРЕСА_2 встановлено, що на приватній земельній ділянці візуально знаходиться будівля СТО, обшита сталевим профільованим листом, яка огороджена парканом та воротами. Відповідач вказує на те, що зазначений об`єкт було збудовано без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи. На підставі встановлених фактів, ДІАМ вважає, що винесені за результатами перевірки припис та постанови є правомірними, складені обґрунтовано, на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано та без порушень прав позивача, а тому підстави для задоволення позову відсутні.

Представником позивача подано відповідь на відзив відповідача, в якій заперечує проти доводів останнього, викладених у відзиві.

Представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив, в яких виклав власні аргументи в спростування доводів позивача.

Ухвалою суду 13.02.2024 прийнято до розгляду заяву представника позивача про збільшення позовних вимог.

Ухвалою суду 13.02.2024 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Золочівську сільську раду Бориспільського району Київської області та запропоновано надати пояснення з приводу заявленого позову.

Представник третьої особи у письмових поясненнях підтримав позицію відповідача та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Головними інспекторами будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю ДІАМ у період з 31.08.2023 проведено позапланову перевірку на предмет дотримання вимог дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: будівництва нового СТО, шиномонтажу та автомийки за адресою: АДРЕСА_2 , на земельній ділянці з кадастровим номером :01:015:0019, за результатами якої складено акт від 07.09.2023 № 4.

Під час перевірки на вищевказаній земельній ділянці візуально було виявлено збудовану будівлю СТО, яка обшита сталевим профільованим листом, а також встановлена огорожа навколо зазначеної земельної ділянки та не добудовані споруди з металевих конструкцій. В ході перевірки встановлено, що будівля СТО експлуатується. Зазначений об`єкт збудовано без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи та всупереч використання зазначеної земельної ділянки за цільовим призначенням, що свідчить про самочинне будівництво.

За результатами проведення позапланової перевірки, враховуючи наявність порушення пункту 1 частини першої статті 34 та абзацу першого частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу першого та другого пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого становою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, відповідачем складено протоколи про адміністративне правопорушення від 07.09.2023.

Також, на підставі акту перевірки, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» відповідачем винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 08.09.2023, в якому вимагав:

1) негайно зупинити експлуатацію самочинного об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , на земельній ділянці з кадастровим номером :01:015:0019;

2) усунути у встановленому законодавством порядку допущенні порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності щодо самочинного об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , на земельній ділянці з кадастровим номером :01:015:0019, шляхом отримання дозвільного документа на виконання будівельних робіт у термін до 09.11.2023;

3) отримати документ, що підтверджує готовність об`єкта до експлуатації на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , на земельній ділянці з кадастровим номером :01:015:0019, протягом одного місяця після отримання документа, який дає право на виконання будівельних робіт.

На підставі акту від 07.09.2023 № 4, протоколу про адміністративне правопорушення від 07.09.2023 та припису від 08.09.2023 відповідачем винесено постанови по справі про адміністративне правопорушення:

№ 4/02-1-08 від 22.09.2023, якою визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративне правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено штраф у розмірі 8500 грн;

№ 5/02-1-08 від 22.09.2023, якою визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративне правопорушення, передбаченого частиною 9 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено штраф у розмірі 8500 грн.

Не погоджуючись із приписом та постановами, які, на думку позивача, винесені безпідставно та з порушенням вимог чинного законодавства, останній звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон №877-V).

За визначеннями, наведеними у статті 1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За приписами статті 2 Закону № 877-V, дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації (частина четверта).

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону (частина п`ята).

Водночас правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI).

Отже, органи державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому Законом № 877-V порядку з урахуванням особливостей, визначених Законом № 3038-VI, водночас із обов`язковим забезпеченням дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 Закону № 877-V.

Стаття 41 Закону № 3038-VI визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, серед іншого, мають право, зокрема:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 41 Закону № 3038-VI Кабінет Міністрів України постановою від 23.05.2011 № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (пункт 1 Порядку № 553).

Згідно із положеннями пунктів 5, 7 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

У пункт 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта містобудування.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Аналіз наведених норм права дає підстави дійти висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

При цьому, підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Поряд з цим, відповідно до пункту 7-1 Порядку №553 з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).

Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.

Керівник органу державного архітектурно-будівельного контролю затверджує склад комісії та визначає її чисельність.

До складу комісії входять посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.

За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Водночас, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі Постанова) припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».

Згідно з пунктом 2 Постанови протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема щодо запобігання неконтрольованому зростанню цін на товари, які мають істотну соціальну значущість, виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері, за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Як вбачається з матеріалів справи, виконавчим комітетом Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області надіслано до ДІАМ лист від 23.02.2023 за № 02-18/365 стосовно необхідності здійснення перевірки об`єкта будівництва по АДРЕСА_2 земельної ділянки з кадастровим номером :01:015:0019 щодо відповідності будівельним нормам стандартам та правилам, в рамках державного архітектурно-будівельного контролю.

Зокрема, виконавчим комітетом Золочівської сільської ради зазначено, що необхідність проведення перевірки зумовлено численними зверненнями громадян із занепокоєнням щодо ведення господарської діяльності власником земельної ділянки з кадастровим номером :01:015:0019, який облаштував станцію технічного обслуговування транспорту, шиномонтаж та мийку автомобілів, що призводить до значного негативного впливу на права, законні інтереси, життя та здоров`я людей, а саме створює шумове забруднення та в порушення протипожежних норм у господарських будівлях зберігаються кисневі, газові балони та паливно-мастильні матеріали, не дотримуються санітарні норми розміщення станцій технічного обслуговування автомобілів до житлових будинків.

У відповідності до пункту 7-1 Порядку №553 відповідачем утворено комісію, яка за результатами розгляду отриманого звернення 14.03.2023 прийняла рішення, оформлене висновком, про те, що звернення заявника може бути підставою для здійснення позапланової перевірки.

У зв`язку з вищевикладеним, ДІАМ видано наказ від 28.08.2023 № 86 про проведення позапланової перевірки на вказаному вище об`єкті розташованому по АДРЕСА_2 .

Крім того, вказаний наказ видано з урахуванням наказу Мінінфраструктури від 19.05.2023 № 424 «Про проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану».

З матеріалів справи вбачається, що повідомлення про проведення позапланової перевірки надіслано позивачу 29.08.2023 засобами поштового зв`язку (трекінг Укрпошти 983), проте останній не прибув в день проведення перевірки.

Ті доводи позивача про те, що поштове відправлення ним отримано не було, не підтверджує факту неналежного вручення відповідачем повідомлення в розумінні вимог Порядку № 553.

Також, під час телефонної розмови 30.08.2023 інспектор будівельного нагляду повідомив позивача про здійснення позапланової перевірки.

У постанові від 13.12.2021 у справі №160/9483/19 Верховний Суд дійшов висновку про те, що «…державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися без присутності суб`єктів містобудування або їхніх представників, лише у випадку, якщо останні були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, але не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки. При цьому, в законодавстві не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої відповідач у межах підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.».

Таким чином, враховуючи вищевикладене, на переконання суду, відповідачем не порушено вимог чинного законодавства стосовно повідомлення суб`єкта містобудування про здійснення позапланового заходу та здійснення перевірки за відсутності останнього. Навпаки, відповідачем здійснено відповідні заходи щодо повідомлення позивача про проведення перевірки. Натомість, позивач особисто не прибув на об`єкт будівництва для проведення перевірки, як і не забезпечив участь уповноваженого представника.

Поряд з цим, судом також встановлено, що оскільки позивач не прибув на об`єкт будівництва для проведення перевірки, відповідачем залучено до проведення перевірки представників органів місцевого самоврядування, що відповідає вимогам пункту 9 Порядку № 553.

Отже, з огляду на встановлені обставини, твердження позивача про порушення відповідачем порядку призначення та проведення перевірки є необґрунтованими та безпідставними.

Щодо суті виявлених порушень, суд зазначає наступне.

За наслідками проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва по АДРЕСА_2 , що розташований на земельній ділянці, яка належить на праві власності позивачу, відповідачем встановлено, що за вказаною адресою на земельній ділянці виявлено самовільно збудований об`єкт класу CCI - капітальна будівля автомийки, шиномонтажу та СТО, яка обшита сталевим профільованим листом, огороджена парканом і воротами та яка експлуатується.

При цьому, відповідачем зроблено висновок про те, що позивач для продовження будівництва має отримати документи, що надають право на виконання будівельних робіт, а в подальшому - що підтверджують готовність об`єкта до експлуатації.

З іншого боку, позивачем зазначається, що на власній земельній ділянці розташовано саме таку тимчасову споруду, яка була зведена попереднім власником земельної ділянки та наразі використовується ним виключно для зберігання та обслуговування автомобілів, що належать позивачу, зокрема, раритетних автомобілів, які позивач колекціонує протягом багатьох років, та іншого майна. Позивач стверджує, що вказаний об`єкт є тимчасовою спорудою без влаштування фундаменту, а тому така споруда не потребує оформлення документів, що дають право на її будівництво.

Між тим, на виконання свого обов`язку з доведення правомірності оскаржуваного припису суб`єктом владних повноважень надано до суду матеріали фотофіксації, з яких вбачається, що на вищевказаній земельній ділянці збудовану будівлю, яка обшита сталевим профільованим листом, також встановлена огорожа навколо зазначеної земельної ділянки, а на території знаходяться транспортні засоби.

Згідно з частиною 2 статті 28 Закону № 3038-VI тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності може мати закрите приміщення для тимчасового перебування людей (павільйон площею не більше 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру) або не мати такого приміщення.

Розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до Закону України "Про благоустрій населених пунктів".

Дослідивши матеріали фотофіксації, суд погоджується з позицією відповідача про те, що зазначена металева конструкція має більше як 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру, а також очевидно те, що її висота значно вища ніж одноповерхова будівля.

Окрім того, як вбачається з матеріалів справи, земельна ділянка з кадастровим номером :01:015:0019 площею 0,1175 га в с. Гнідин Бориспільського району Київської області належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 03.06.2021, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 та зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за №16200.

У пункті 1 цього Договору передбачено, що цільове призначення земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Згідно з пунктом 11 Договору Продавець і Покупець повідомляють та стверджують, що земельна ділянка вільна від будь-яких будівель, споруд та будівельних матеріалів.

З огляду на викладене, доводи позивача про те, що розташована на земельній ділянці тимчасова споруда була зведена попереднім власником земельної ділянки та наразі використовується ним виключно для зберігання та обслуговування автомобілів спростовуються наявними у справі доказами.

Поряд з цим, слід зазначити, що згідно наданих третьою особою документів встановлено, що попередньому власнику земельної ділянки громадянці ОСОБА_2 надавався Управлінням капітального будівництва та архітектури Бориспільської райдержадміністрації будівельний паспорт від 25.06.2019 на «Будівництво житлового будинку садибного типу, господарських будівель і споруд в АДРЕСА_2 ».

Згідно зі статтею 27 Закону № 3038-VI будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

Відповідно до Схеми забудови земельної ділянки, як складової частини будівельного паспорта, затвердженої начальником Управління капітального будівництва та архітектури Бориспільської райдержадміністрації, визначено місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж.

Отже, згідно з експлікацією будівель і споруд Схеми забудови земельної ділянки площею 0,1175 га, сформованої уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури, визначено місце розташування запланованих об`єктів: Житловий будинок, Септик закритого типу та Трубчатий колодязь.

Тобто, будь-яких інших будівель чи споруд, в тому числі, господарських будівель, споруд СТО та інше, будівельним паспортом від 25.06.2019 не передбачено.

Також, в графічних матеріалах будівельного паспорту - фасади та плани поверхів зазначено, що будується одноповерхова будівля (житловий будинок з граничною висотою 5.7м від поверхні).

В той час, як свідчать матеріали справи, розташована на земельній ділянці споруда має значно вищі показники.

Більш того, позивачем не надано належних доказів щодо прийому-передачі зазначеної тимчасової споруди від попереднього власника. Навпаки, у договорі купівлі-продажу земельної ділянки сторони стверджують, що земельна ділянка вільна від будь-яких будівель чи споруд.

Також, обґрунтованими є доводи відповідача та третьої особи щодо цільового призначення земельної ділянки.

Зокрема, як уже зазначалось вище та підтверджується наявними у справі доказами, земельна ділянка з кадастровим номером :01:015:0019 площею 0,1175 га в с. Гнідин Бориспільського району Київської області має цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Водночас, під час проведення позапланової перевірки відповідачем зафіксовано об`єкт будівництва та відповідне використання земельної ділянки, а саме як станції технічного обслуговування, на якій здійснюються різноманітні ремонтно-слюсарні роботи з відновлення автомобілів, ремонтні роботи автомобільних двигунів, проводять повний спектр рихтувальних, газозварювальних, малярних робіт автомобілів, а також мийку автомобілів. В боксі зафіксовано два гідравлічних підйомники, різноманітне пневматичне обладнання, газозварювальне устаткування, тощо, що підтверджується фото- та відеоматеріалами, які долучено до справи.

Зазначене свідчить про використання позивачем земельної ділянки з кадастровим номером :01:015:0019 не за цільовим призначенням.

Суд зазначає, що в ході розгляду справи позивачем не надано жодних належних і допустимих доказів, які спростували б доводи відповідача, що розташована на його власній земельній ділянці споруда (яка очевидно не відповідає будівельним нормам, стандартам і правилам) експлуатується як станція технічного обслуговування.

При цьому, суд зазначає, що, розміщуючи саме станцію технічного обслуговування, позивач не взяв до уваги вимоги ДБН Б.2.2-12:2019 стосовно віддаленості СТО від житлових будинків, що ще раз свідчить про недотримання будівельних норм та правил при розміщенні встановленого об`єкта.

Позивач не довів належними і достатніми доказами на підставі яких саме дозвільних документів збудовано вказаний об`єкт.

Крім того, посилаючись на те, що об`єкт є тимчасовою спорудою, позивач не надав суду доказів отримання паспорта прив`язки цієї тимчасової споруди, як передбачено вимогами Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово - комунального господарства від 21.10.2011 № 244.

Зокрема, відповідно до п.2.1 цього Порядку передбачено, що підставою для розміщення тимчасової споруди є паспорт прив`язки тимчасової споруди, а згідно п.2.30 - розміщення тимчасової споруди самовільно забороняється.

Третьою особою підтверджено, що Управлінням містобудування, архітектури та контролю за розвитком території Золочівської сільської ради, до повноважень якої відноситься надання паспортів прив`язок тимчасових споруд, а також Бориспільською районною державною адміністрацією та її структурними підрозділами, до повноважень якої відносилися надання паспортів прив`язок тимчасових споруд до 2020 року, паспорти прив`язки тимчасової споруди по АДРЕСА_2 не надавались та не реєструвались.

Також, третьою особою підтверджено, що в реєстрах відсутня інформація щодо наявності документа, який дає право на будівельних робіт на земельній ділянці з кадастровим номером :01:015:0019, а також документа, що засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта на земельній ділянці з кадастровим номером :01:015:0019.

Згідно зі статтею 38 Закону №3038-VI разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Встановивши факт самочинного розміщення об`єкта будівництва на земельній ділянці з кадастровим номером :01:015:0019, а також експлуатацію зазначеного об`єкта, без жодних дозвільних документів, суд приходить до висновку про обґрунтованість та правомірність винесення відповідачем припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил від 08.09.2023.

Відповідно до частин 5, 9 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення

-виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті, -

тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

-експлуатація об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті, -

тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з п.24 Порядку № 553 матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення.

Як вбачається з матеріалів справи, що не заперечується позивачем, складені за результатами перевірки документи, а саме акт від 07.09.2023 № 4, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; припис від 08.09.2023 б/н про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; протокол про адміністративне правопорушення від 07.09.2023; протокол про адміністративне правопорушення від 07.09.2023, надіслані позивачу засобами поштового зв`язку та отримані останнім 11.09.2023.

Повідомленням № 1373/02/12-23 від 12.09.2023 про розгляд справи про адміністративне правопорушення та необхідності прибуття 20.09.2023 для її розгляду надіслано позивачу цінним листом з описом вкладення засобами поштового зв`язку (трекінг Укрпошти 988).

На засідання прибули уповноважені представники позивача, якими подано пояснення щодо змісту протоколів, суть яких зводилась до того, що об`єкт будівництва за зазначеною вище адресою є тимчасовою спорудою та входить до переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягаю прийняттю в експлуатацію.

Таким чином, з урахуванням вищевикладених обставин справи та аналізу вказаних норм права, суд приходить до висновку про те, що справа про адміністративне правопорушення була розглянута у присутності уповноваженого представника особи, яка притягалася до відповідальності, тобто, з дотриманням вимог, встановлених КУпАП, а тому постанови у справі про адміністративне правопорушення від 22.09.2023 №4/02-1-08 та від 22.09.2023 № 5/02-1-08 складені обґрунтовано, на підставі та у межах повноважень, у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з виристанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано та без порушень законних прав позивача, а тому підстави для їх скасування відсутні.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних справах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність та обґрунтованість прийнятих ним оскаржуваних припису та постанов.

Натомість, позивачем не надано належних, допустимих і достатніх доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Враховуючи наведене, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку про необґрунтованість позову та відсутність підстав для його задоволення.

Враховуючи положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, не підлягають відшкодуванню позивачу витрати зі сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 72-77, 90, 139, 241-246 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Державної інспекції архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Золочівської сільської ради Бориспільського району Київської області (08340, Київська область, Бориспільський район, с. Гнідин, вул. Нова, 1, ), про визнання протиправними та скасування припису та постанов про притягнення до адміністративної відповідальності, - відмовити.

2. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Марич Є.В.