Справа № 320/16509/23
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2024 року № 320/16509/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом приватного акціонерного товариства «Домобудівний комбінат №4» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування рішення про опис майна у податкову заставу, податкової вимоги, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось приватне акціонерне товариство «Домобудівний комбінат №4» (далі також ПрАТ «ДБК-4», позивач) із позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі також ЦМУ ДПС по роботі з ВПП, відповідач), в якому позивач просить суд :

- визнати протиправним та скасувати рішення про опис майна в податкову заставу №1617/6/31-00-13-01-06 від 06.02.2023;

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу №01-3100 від 27.03.2023.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про відсутність обставин вчинення ним порушення вимог податкового законодавства, встановлення обставин чого стало підставою притягнення його до відповідальності шляхом прийняття оскаржуваних рішень.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві, наголошує, що оскаржувані рішення прийняті відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому відзиві.

Такі доводи заперечені позивачем у наданій суду відповіді на відзив.

Відповідачем надано суду заперечення на відповідь на відзив.

Також, 03.09.2024 позивачем подано до суду заяву про залишення позову без розгляду у відповідності до вимог пункту 5 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Втім така заява не підлягає розгляду, оскільки подана після початку розгляду справи по суті, тобто з порушенням вимог ч. 2 статті 240 КАС України. Відповідно, суд не вбачає підстав для не розгляду справи по суті заявлених позовних вимог.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, 13.02.2023 на адресу позивача надійшло рішення про опис майна у податкову заставу №1617/6/31-00-13-01-06 від 06.02.2023, що видане ЦМУ ДПС по роботі з ВПП, за яким прийнято рішення здійснити опис майна, що перебуває у власності (господарському віданні або оперативному управлінні) платника податків - ПрАТ «Домобудівний комбінат №4», а у разі, якщо на момент складення акта опису майно відсутнє або його балансова вартість менша суми податкового боргу, - також того майна, право власності на яке він набуде в майбутньому.

03 квітня 2023 року на адресу ПрАТ «Домобудівний комбінат №4» надійшла податкова вимога від 27 березня 2023 року № 0-3100, якою відповідач повідомляє керівника позивача про те, що станом на 26.03.2023 сума його податкового боргу становить 12 465 802, 56 грн.

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Станом на час винесення податкової вимоги від 27.03.2023 № 01-3100 за ПРАТ «ДБК-4» обліковувалась узгоджена податкова заборгованість у розмірі 10 014 257, 78 грн, а саме:

- з податку на додану вартість вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) (ккдб 14010100) обліковується узгоджений податковий борг у розмірі 9 190 169, 15 грн.;

- з податку на прибуток приватних підприємств (ккдб 11021000) обліковується податковий борг у розмірі 1 095 547, 00 грн;

- з орендної плати з юридичних осіб (ккдб 18010600) обліковується податковий борг у розмірі 2 170 227, 52 грн;

- з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплаченої юридичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості (ккдб 18010100) обліковується податковий борг у розмірі 9 858, 89 грн.

У цей же час, станом на 07.07.2023 податковий борг у зв`язку із частковою сплатою ПРАТ «ДБК-4» змінився та складає 10 014 257, 78 грн, а саме:

- з податку на додану вартість вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) (ккдб 14010100) обліковується узгоджений податковий борг у розмірі 7 452 199, 71 грн;

- з податку на прибуток приватних підприємств (ккдб 11021000) обліковується податковий борг у розмірі 1 095 456, 99 грн;

- з орендної плати з юридичних осіб (ккдб 18010600) обліковується податковий борг у розмірі 967 521, 03 грн.;

- з орендної плати з юридичних осіб (ккдб 18010600) обліковується податковий борг у розмірі 499 080, 05 грн.

Підпунктом 16.1.4 пунктом 16.1 статті 16 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 175 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України.

Згідно підпункту 14.1.265 пункту 14.1 статті 14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно пункту 46.1 статті 46 ПК України податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках визначеним цим Кодексом) контролюючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата грошового зобов`язання у тому числі податкового зобов`язання або відображуються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку, а також суми нарахованого єдиного внеску. Додатки до податкової декларації є її невід`ємною частиною.

Відповідно до пункту 49.1 статті 49 ПК України податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.

У відповідності з пункту 54.1 статті 54 ПК України платник податків самостійно обчислює суму податкового та /або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до підпункту 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; стягувати суми недоїмки із сплати єдиного внеску; стягувати суми простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до підпункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.

Пунктом 57.3 статті 57 ПК України визначено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Відповідно до приписів пункту 59.1 статті 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

У зв`язку з несплатою платником податків узгоджених податкових зобов`язань, було сформовано податкову вимогу форми «Ю» від 27.03.2023 № 01-3100, яку було відправлено поштою та вручено платнику 03.04.2023.

Пунктом 59.5 статті 59 ПК України встановлено, що у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Пунктом 88.1 статті 88 ПК України визначено, що з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

За приписами підпункту 89.1.2 пункту 89.1 статті 89 ПК України право податкової застави виникає у разі несплати у строки установлені цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у заставу.

Відповідно до статті 89 ПК України ЦМУ ДПС по роботі з ВПП прийнято рішення про опис майна від 06.02.2023 № 1617/6/31-00-13-01-06 відносно ПрАТ «ДБК № 4», та здійснило опис майна, що перебуває у власності (господарському віданні або оперативному управлінні) платника податків, яке було відправлено поштою та вручено платнику 13.02.2023.

Відповідно до положень пунктів 95.1-95.2 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Згідно абзацу 3 пункту 95.5 ПК України у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платком податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків такого платника у банка здійснюється за рішенням керівника (його заступника) контролюючого органу без звернення до суду.

Таким чином, враховуючи, що сума податкового зобов`язання не була сплачена, вона набула статусу податкового боргу.

Щодо питання законності винесення податкової вимоги від 27.03.2023 № 01-3100 та рішення від 06.02.2023 № 1617/6/31-00-13-01-06, суд звертає увагу на те, що у позовній заяві позивач зазначає, що: «Слід зазначити, що ПрАТ «Домобудівний комбінат № 4» оскаржило Рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку у судовому порядку, отже, вважаємо, що у відповідності до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПКУ із змінами, внесеними згідно із Законом № 2142-ІХ від 24.03.2022; в редакції Закону № 2260-1Х від 12.05.2022, грошове зобов`язання ПрАТ «Домобудівний комбінат № 4», вважається передчасним та неузгодженим до дня набрання законної сили відповідним судовим рішенням».

Такі доводи позивача суд оцінює критично, адже у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України платникам податків зазначається лише те, що платникам податків надається право у разі відсутності у платників податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, то такі платники звільняються від передбаченої ПК України відповідальності за виконання своїх податковий обов`язків.

Проте, у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України не йдеться про зупинення здійснення заходів стягнення передбачених нормами чинного законодавства для контролюючих органів на період оскарження рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку у судовому порядку.

Відповідно до частини 2 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справі підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

З огляду на наведене та зважаючи на те, що вимогою заявленого позову є визнання протиправним та скасування вимоги від 27.03.2023 № 01-3100 та рішення від 06.02.2023 № 1617/6/31-00-13-01-06, предметом доказування у даній справі є обставини, які свідчать про наявність протиправних дій контролюючого органу при складені вищезазначених документів, з якими закон пов`язує можливість у разі винесення судового рішення на користь платника податків, скасувати протиправно винесені податкову вимогу від 27.03.2023 № 01-3100 та рішення від 06.02.2023 № 1617/6/31-00-13-01-06, або ж встановлення факту їх винесення з урахуванням норм чинного законодавства тобто, відсутність протиправних дій у контролюючого органу встановлених нормами ПК України тощо.

При цьому питання передчасності винесення податкової вимоги від 27.03.2023 № 01-3100 та рішення від 06.02.2023 № 1617/6/31-00-13-01-06 з урахуванням направлених листів від ПРАТ «ДБК-4» щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку, а також процедурні порушення строків відповіді на ці листи не охоплюється предметом спору даного позову, а отже суд не має процесуальних повноважень у межах розгляду даної справи здійснювати їх правовий аналіз.

Наведене є однією із гарантій дотримання у податкових відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеного у постановах від 31.08.2018 по справі № 821/3817/17 та від 22.08.2018 по справі № 820/1878/16.

Оскільки, позивач мав узгоджену податкову заборгованість станом на 27.03.2023 (дата винесення податкової вимоги), у контролюючого органу були визначені законом підстави для здійснення заходів стягнення податкової заборгованості передбачених нормами чинного законодавства, адже ПРАТ «ДБК-4» не було вчасно самостійно погашено узгоджену податкову заборгованість у встановлений законом строк.

Узагальнююче вищевикладене, суд доходить висновку про те, що відповідач у межах спірних правовідносин керувався нормами чинного законодавства та діяв у спосіб, визначений ПК України.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваних рішень на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки оскаржувані рішення відповідають наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову приватного акціонерного товариства «Домобудівний комбінат №4» (04082, місто Київ, вулиця Лугова, будинок 13; ) до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (01068, місто Київ, вулиця Кошиця, будинок 3; ) про визнання протиправними та скасування рішення про опис майна у податкову заставу, податкової вимоги відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.