Справа № 320/23053/24
Суддя: Жукова Є.О.
Дата ухвалення: 2024-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2024 року м. Київ № 320/23053/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу

за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі»

до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

21 травня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві № 10829816/38111618 від 02 квітня 2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 12 лютого 2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» № 4 від 12 лютого 2024 року датою її фактичного подання(том 1 а.с.1-16).

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає про необґрунтованість спірного рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, оскільки на вимогу фіскального органу після зупинення реєстрації, позивачем було надано пояснення та документи щодо підтвердження реальності здійснених господарських операцій. Проте, в оскаржуваному рішенні про відмову в реєстрації податкової накладної контролюючим органом не обґрунтовано, чому документи платника не є достатніми для прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної, які документи платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо реєстрації податкової накладної.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.05.2024, позовну заяву розподілено судді Жуковій Є.О.(том 2 а.с.1)

28 травня 2024 року зазначену позовну заяву було фактично передано судді Жуковій Є.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28 травня 2024 року відкрито провадження у справі №320/23053/24, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов та витребуваних документів(том 2 а.с.2-3).

19 червня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від Головного управління ДПС у м. Києві та ДПС України надійшли відзиви на позовну заяву (том 2 а.с.4-7, 10-11).

Відповідачі із позовом не погоджуються та вважають його необґрунтованим та такими, що не підлягає задоволенню. Так, відповідачі зазначають, що за результатом розгляду наданих позивачем пояснень та документів про підтвердження реальності здійснення операцій комісією ГУ ДПС у Київській області прийнято рішення про відмову у реєстрації спірної податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з вказаною причиною відмови у реєстрації. Відповідачі наголошують, що позивачем не були надані до реєстрації документи, що підтверджують реальність здійснення господарських операцій за якими було складено податкову накладну № 4 від 12 лютого 2024 року. Відтак, на думку відповідачів, подана для реєстрації податкова накладна № 4 від 12 лютого 2024 року та документи не відповідають вичерпному переліку, а зміст первинних документів не дозволяє однозначно з`ясувати фактичні обставини здійснення фінансово-господарських операцій.

11 червня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог(том 2 а.с.14-22).

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2024 року прийнято до розгляду заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» про збільшення позовних вимог в адміністративній справі №320/23053/24.

В заяві про збільшення позовних вимог позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві № 10829816/38111618 від 02 квітня 2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 12 лютого 2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» № 4 від 12 лютого 2024 року датою її фактичного подання;

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві № 10982583/38111618 від 30 квітня 2024 року про відмову в реєстрації розрахунку коригування № 1 від 11 квітня 2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» № 1 від 11 квітня 2024 року датою його фактичного подання;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві та за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» судові витрати, а саме: сплачений судовий збір в розмірі 8 478,40 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 24 000, 00 грн.

21 cерпня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від Головного управління ДПС у Київській області та ДПС України надійшли відзиви на позовну заяву.

Відповідачі із позовом не погоджуються та вважають його необґрунтованим та такими, що не підлягає задоволенню. Так, відповідачі зазначають, що за результатом розгляду наданих позивачем пояснень та документів про підтвердження реальності здійснення операцій комісією ГУ ДПС у Київській області прийнято рішення про відмову у реєстрації спірної податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з вказаною причиною відмови у реєстрації. Відповідачі наголошують, що позивачем не були надані до реєстрації документи, що підтверджують реальність здійснення господарських операцій за якими було складено податкові накладні № 4 від 12 лютого 2024 року, № 1 від 11 квітня 2024 року. Відтак, на думку відповідачів, подана для реєстрації податкові накладні № 4 від 12 лютого 2024 року, № 1 від 11 квітня 2024 року та документи не відповідають вичерпному переліку, а зміст первинних документів не дозволяє однозначно з`ясувати фактичні обставини здійснення фінансово-господарських операцій.

26 серпня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від представника позивача адвоката Бернацької Ж.О. надійшла заява про пришвидшення розгляду справи.

28 серпня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від представника позивача адвоката Бернацької Ж.О. надійшла заява про пришвидшення розгляду справи.

29 серпня 2024 року до відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Київського окружного адміністративного суду від представника позивача адвоката Бернацької Ж.О. надійшла заява про пришвидшення розгляду справи.

З метою додержання розумного строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд визнав за можливе розгляд справи здійснювати за наявними матеріалами.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» є юридичною особою, яка зареєстрована у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань у відповідності до норм законодавства України за № 0043881 від 21 травня 2012 року, є платником податку на додану вартість.

ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» придбало товар у Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd, та в подальшому продало такий товар ТОВ «Проста Безпека», за наслідками чого складено та подано на реєстрацію податкову накладну.

2.1. Опис господарської операції ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» із контрагентом ТОВ «Проста Безпека», по якій було складено податкову накладну № 4 від 12 лютого 2024 року.

2.1.1. Придбання товару у Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd Постачальником Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» є компанія Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd.

Між ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» (Покупець) та компанією Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd (Постачальник) укладено контракт № 25/12 від 25 грудня 2023 року.

Відповідно до п. 1.1 контракту № 25/12 від 25 грудня 2023 року дійсний Контракт носить характер генерального та розрахований на здійснення систематичних поставок товарів різної товарної номенклатури (далі «товар») у строки та на умовах, які визначаються Сторонами у Контракті та додатково можуть бути визначені у: підтвердженнях-замовленнях та/або попередніх рахунках (проформах інвойсах) та/або накладних (інвойсах) та/або інших документах, які можуть бути використані як підтвердження кожної окремої поставки (з посиланням на реквізити цього Контракту), які вважаються невід`ємною частиною Контракту (далі «Документи на окрему поставку»).

Відповідно до п. 1.3 контракту № 25/12 від 25 грудня 2023 року перелік, номенклатура, склад, комплектність і кількість товару для кожної окремої поставки зазначаються у Документах на окрему поставку.

Відповідно до п. 3.1 контракту № 25/12 від 25 грудня 2023 року ціна товару визначається в документах на окрему поставку.

Компанія Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd виставила ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» інвойс на поставку камер FPV Thermal camera Partizan T 256 у кількості 280 шт. на загальну суму 76 720,00 доларів США.

Факт здійснення оплати Товариством з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» на користь компанії Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd підтверджується квитанцією про здійснення SWIFT-платежу від 30 січня 2024 року.

Декларування товару, придбаного у Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd відбулося за митною декларацією № 24UA70U4.

Факт перевезення товарів від Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd до ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» підтверджується товаро-транспортною.

Здійснення оплати митних платежів підтверджується: платіжною інструкцією № 116 від 05 січня 2024 року на суму 556 610,00 грн; платіжною інструкцією № 137 від 15 січня 2024 року на суму 200 000,00 грн; платіжною інструкцією №140 від 16 січня 2024 року на суму 197 000,00 грн; платіжною інструкцією №165 від 20 січня 2024 року на суму 260 000,00 грн; платіжною інструкцією № 228 від 09 лютого 2024 року на суму 690 000,00 грн; платіжною інструкцією №232 від 12 лютого 2024 року на суму 934 000,00 грн.

Транспортування товару здійснювалося із залученням третьої особи фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .

Так, між ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» (Замовник) та ФОП ОСОБА_1 (Виконавець) укладено договір транспортного експедирування №09022024 від 09 лютого 2024 року.

Відповідно до п. 1.1 договору транспортного експедирування № 09022024 від 09 лютого 2024 року виконавець зобов`язується від свого імені і за рахунок коштів Замовника здійснити комплекс робіт (послуг) пов`язаних з організацією перевезень вантажів автомобілями в міських, міжміських і міжнародних сполученнях, використовуючи для цього власний автотранспорт, автотранспорт, що знаходиться в оренді або фрахтуємний для цих цілей автотранспорт третьої сторони, так само від свого імені і за рахунок коштів Замовника виконувати супутні роботи (послуги), пов`язані з вантажем Замовника, на підставі оформленої заявки, а Замовник оплачує ці послуги.

Як вбачається з довідки про транспортні витрати № 09/02 від 09 лютого 2024 року, транспортні витрати по перевезенню вантажу автомобілем RENAULT MASRET, державний номерний знак НОМЕР_1 , складають: Warszawa 02-158 (Польща) п/п Угринів (Україна) 4 000,00 грн.; п/п Угринів (Україна) м. Київ (Україна) 6 000,00 грн.

13 лютого 2024 року між ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» булопідписано акт № 43/2943 здачі-приймання робіт (виконаних послуг). Відповідно до акту виконавець надав, а замовник прийняв наступні послуги: міжнародні транспортні послуги по маршруту Warszawa 02-158 (Польща) п/п Угринів (Україна) автомобілем RENAULT, державний номерний знак НОМЕР_1 , загальною вартістю 4 000,00 грн; Міжнародні транспортні послуги по маршруту п/п Угринів (Україна) м. Київ (Україна) автомобілем RENAULT, державний номерний знак НОМЕР_1 , загальною вартістю 6 000,00 грн.

ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» було отримано транспортних послуг на 10 000,00 грн.

Вищевказаними документами підтверджується факт придбання товару позивачем (ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі») у компанії Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd, перевезення такого товару, та перетину товаром митного кордону України та сплати всіх митних платежів.

29 січня 2024 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» (Постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Проста Безпека» (Покупець) укладено договір поставки №29/01/2024/4.

Відповідно до п. 1.1 договору поставки № 29/01/2024/4 від 29 січня 2024 року за даним Договором Постачальник зобов`язується укомплектувати та (або) поставити у погоджені строки (строк) Покупцеві у власність Товар визначений у специфікаціях до Договору, а Покупець зобов`язаний прийняти вказаний товар і оплатити його на умовах та в порядку, передбачених даним Договором.

Відповідно до п. 1.2 договору поставки № 29/01/2024/4 від 29 січня 2024 року найменування, кількість, комплектність товару узгоджується сторонами у специфікаціях, рахунках-фактурах та видаткових накладних, які є невід`ємною частиною даного Договору.

Пунктами 4.4 та 4.5 договору поставки № 29/01/2024/4 від 29 січня 2024 встановлено, що оплата здійснюється Покупцем після отримання рахунку-фактури, шляхом перерахування передоплати за товар в розмірі 100% від його вартості, на банківський рахунок Постачальника, що вказаний в реквізитах даного Договору, в строки зазначені у відповідному рахунку-фактурі.

Постачальник має право поставити товар Покупцю без попередньої оплати. В цьому випадку Покупець оплачує поставлений товар у розмірі 100% від вартості поставленого товару протягом 3 банківських днів з дати поставки.

29 січня 2024 року між ТОВ ««Багіров Шипінг Ейдженсі» та ТОВ «Проста Безпека» підписано специфікацію №1 до Договору поставки №29/01/2024/4 від 29 січня 2024 року, відповідно до якої, серед іншого Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти й оплатити 250 камер FPV Thermal camera Partizan T 256.

29 січня 2024 року ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» виставило ТОВ «Проста Безпека» рахунок на оплату № 91 від 29 січня 2024 року (в т.ч. на оплату 250 камер FPV Thermal camera Partizan T 256). Рахунок № 91 від 29 січня 2024 року виставлено на суму 5 624 179,20 грн., в т.ч. ПДВ 937 363,20 грн.

ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» реалізувало ТОВ «Проста Безпека» за договором поставки № 29/01/2024/4 від 29 січня 2024 року товар, який придбавало у Aunora Technology (Shenzhen) Co., Ltd.

Факт передачі товару, а саме камер FPV Thermal camera Partizan T 256, у кількості 250 шт. підтверджується видатковою накладною № 259 від 13.02.2024 на загальну суму 3 713 679,00 грн, в т.ч. ПДВ 618 946,50 грн.

ТОВ «Проста Безпека» сплатило на користь ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» 5 624 179,20 грн., що підтверджується: платіжною інструкцією № 246 від 12 лютого 2024 року на загальну суму 827 678,56 грн; платіжною інструкцією № 261 від 26 лютого 2024 року на загальну суму 0,64 грн; платіжною інструкцією № 234 від 30 січня 2024 року на загальну суму 4 796 500,00 грн.

За правилом першої події було складено наступні податкові накладні: № 4 від 12 лютого 2024 року на загальну суму 827 678,56 грн; № 5 від 13 лютого 2024 року на загальну суму 0,64 грн; № 34 від 30 січня 2024 року на загальну суму 4 796 500,00 грн.

Усі три податкові накладні складені по одній і тій самій операції, але з урахуванням правила «першої події» (розбиття оплати на три частини) на реєстрацію подано три податкові накладні.

Податкові накладні № 5 від 13 лютого 2024 року та № 34 від 30 січня 2024 року контролюючим органом зареєстровані.

Реєстрація податкової накладної № 4 від 12 лютого 2024 року була зупинена.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної № 4 від 12 лютого 2024 року підставою зазначено: «Обсяг постачання товару/послуги 8525, перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 Порядку). Додатково повідомляємо: показник "D"=.6924%, "Рпоточ"=0 Пропонуємо надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.».

ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» подано повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено з копіями усіх документів, які підтверджують походження товарів та їх подальшу реалізацію контрагенту, ТОВ «Проста Безпека».

Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві прийняла рішення №10829816/38111618 від 02 квітня 2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з: Ненаданням/частковим ненаданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.

У графі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи:» не зазначено жодної інформації.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» подало до Державної податкової служби України скаргу вих. № 09/0401 від 09 квітня 2024 року на рішення комісії державної податкової служби про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, якою просило скасувати Рішення № 10829816/38111618 від 02 квітня 2024 року комісії ГУ Державної податкової служби в м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації про відмову у реєстрації податкової накладної № 4 від 12 лютого 2024 року.

Разом зі скаргою на підтвердження господарської операції та наявності підстав для подання на реєстрацію податкової накладної, подано первинні документи, зокрема:

копію платіжного доручення № 234 від 30 січня 2024 року (платник ТОВ «ПРОСТА БЕЗПЕКА»), копію платіжного доручення № 246 від 12 лютого 2024 року (платник ТОВ

«ПРОСТА БЕЗПЕКА»), копію платіжного доручення № 261 від 26 лютого 2024 року (платник ТОВ «ПРОСТА БЕЗПЕКА»), копію договору № 29/01/2024/4 від 29 січня 2024 року на поставку товару з ТОВ «ПРОСТА БЕЗПЕКА», копію Специфікації № 1 до договору №29/01/2024/4 від 29 січня 2024 року на поставку товару з ТОВ «ПРОСТА БЕЗПЕКА», копію податкової накладної 4 від 12 лютого 2024 та квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних 05 березня 2024 року о 09:44:11, реєстраційний номер в ЄРПН , дата складення 12 лютого 2024 року, порядковий номер 4 (платник податку-покупець «ПРОСТА БЕЗПЕКА»); копію податкової накладної 34 від 30 січня 2024 та квитанція про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних 22 лютого 2024 року о 16:19:32, реєстраційний номер в ЄРПН , дата складення 30 січня 2024 року, порядковий номер 34 (платник податку-покупець «ПРОСТА БЕЗПЕКА»); копію податкової накладної 5 від 13 лютого 2024 та квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних 05 березня 2024 року о 14:30:41, реєстраційний номер в ЄРПН , дата складення 13 лютого 2024 року, порядковий номер 5 (платник податку-покупець «ПРОСТА БЕЗПЕКА»); копію розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної 34 від 30 січня 2024 та квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних 04 березня 2024 року о 18:32:41, реєстраційний номер в ЄРПН , дата складення 13 лютого 2024 року, порядковий номер 6 (платник податку-покупець «ПРОСТО БЕЗПЕКА»); копію рахунку на оплату № 91 від 29 січня 2024 року; копію видаткової накладної (часткове відвантаження згідно рахунку/ специфікації) № 259 від 13 лютого 2024 року; копію митної декларації « 24UA70U4 від 13 лютого 2024 року; копію акту виконаних послуг (міжнародні транспортні послуги) № 43/2943 від 13 лютого 2024 року; копію акту звірки за 1 квартал 2024 року станом на 31 березня 2024 року.

За наслідками розгляду скарги, комісія ДПС України прийняла рішення № 23648/38111618/2 від 16 квітня 2024 року, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Підставою прийняття рішення зазначено: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Постачальником Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» є компанія Shenzhen Flying High Drone Technology Co., Ltd.

Між ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» (Покупець) та компанією Shenzhen Flying High Drone Technology Co., Ltd (Постачальник) укладено контракт №19/4 від 19 квітня 2023 року.

Компанія Shenzhen Flying High Drone Technology Co., Ltd виставила ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» інвойс № URK20231228 від 28 грудня 2023 року на поставку камер FPV дронів МЕТЕЛИК на загальну суму 179 985,00 доларів США.

Факт здійснення оплати Товариством з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» на користь компанії Shenzhen Flying High Drone Technology Co., Ltd підтверджується квитанцією про здійснення SWIFT-платежу від 29 грудня 2023 року.

Декларування товару, придбаного у Shenzhen Flying High Drone Technology Co., Ltd відбулося за митною декларацією № 24UA04U7.

Факт перевезення товарів від Shenzhen Flying High Drone Technology Co., Ltd до ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» підтверджується товаро-транспортною накладною (CMR).

Так, між ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» (Замовник) та ФОП ОСОБА_2 (Виконавець) укладено договір транспортного експедирування № 1501 від 15 січня 2024 року.

Відповідно до п. 1.1 договору транспортного експедирування № 1501 від 15 січня 2024 року Виконавець зобов`язується від свого імені і за рахунок коштів Замовника здійснювати комплекс робіт (послуг) пов`язаних з організацією перевезень вантажів автомобілями в міських, міжміських і міжнародних сполученнях, використовуючи для цього власний автотранспорт, автотранспорт що знаходиться в оренді або фрахтуємий для

цих цілей автотранспорт третьої сторони, так само від свого імені і за рахунок коштів Замовника виконувати супутні роботи (послуги), пов`язані з вантажем Заамовника, на підставі оформленої Заявки, а Замовник оплачує ці послуги.

Як вбачається з довідки про транспортні витрати № 006 від 15 січня 2024 року, транспортні витрати по перевезенню вантажу автомобілем RENAULT, державний номерний знак НОМЕР_2 , за маршрутом: м. Варшава (Польща) м. Київ (Україна), складають: Warszawa (Польща) п/п Зосин-Устилуг 20 000,00 грн.; п/п Зосин-Устилуг м. Київ (Україна) 10 000,00 грн.

18 січня 2024 року між ФО-П Тамояном В.Ю. та ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» було підписано акт виконання робіт (послуг) № 004. Згідно вказано акту Виконавець надав, а Замовник прийняв наступні послуги: транспортно-експедиційні послуги за маршрутом Варшава, Польща ПП Зосин-Устилуг автомобілем RENAULT, державний номерний знак НОМЕР_2 , загальною вартістю 24 000,00 грн; транспортно-експедиційні послуги за маршрутом ПП Зосин-Устилуг м. Київ (Україна) автомобілем RENAULT, державний номерний знак НОМЕР_2 , загальною вартістю 11 000,00 грн.

Отже, зазначеними документами повною мірою підтверджується факт придбання товару ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» у компанії Shenzhen Flying High Drone Technology Co., Ltd, перевезення товару та перетину товаром митного кордону України.

29 лютого 2024 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» (Постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Вирій Індастрі» (Покупець) укладено договір про постачання товарів (послуг) №29/02/2024/1.

Відповідно до п. 1.1 договору про постачання товарів (послуг) №29/02/2024/1 від 29 лютого 2024 року у порядку та на умовах, визначених даним Договором, Постачальник зобов`язується поставити Покупцю у власність товар найменування, кількість та ціна якого визначаються згідно зі Специфікацією, яка міститься в Додатку 1 до Договору і є його невід`ємною частиною, а Покупець зобов`язується прийняти Товар і оплатити його в порядку та на умовах даного Договору.

Відповідно до п. 2.1 договору про постачання товарів (послуг) № 29/02/2024/1 від 29 лютого 2024 року загальна сума (ціна) Договору та ціна за одиницю Товару зазначаються в Специфікації та включають у себе вартість тари та упаковки Товару, всі податки, збори та інші обов`язкові платежі, що сплачуються Постачальником, вартість доставки Товару до місця поставки, вартість страхування, завантаження, розвантаження та всі інші витрати Постачальника, пов`язані з виконанням цього Договору. Ціна Товару визначається в національній валюті України.

Пунктом 2.2 договору про постачання товарів (послуг) № 29/02/2024/1 від 29 лютого 2024 року встановлено, що покупець сплачує поставлений товар Постачальником за ціною, яка передбачена Специфікацією за кожну одиницю товару. Розрахунок здійснюється Покупцем у наступному порядку: попередня оплата 100% від загальної ціни Договору впродовж 5 робочих днів з дати підписання Сторонами Договору.

Відповідно до п. 2.3 договору про постачання товарів (послуг) № 29/02/2024/1 від 29 лютого 2024 року розрахунок здійснюється Покупцем у національній валюті України у безготівковій формі, шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок Постачальника, на підставі виставленого рахунку.

Пунктом 5.1 договору про постачання товарів (послуг) № 29/02/2024/1 від 29 лютого 2024 року встановлено, що Договір набуває чинності з моменту підписання його Сторонами і діє до 31 грудня 2024 р., а в частині розрахунків та гарантійних зобов`язань до повного виконання зобов`язань за даним Договором.

Між ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» та ТОВ «Вирій Індастрі» підписано специфікації до Договору про постачання товарів (послуг) № 29/02/2024/1 від 29 лютого 2024 року, відповідно до яких, серед іншого Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти й оплатити: 300 цифрових тепловізійних камер VICTOR 328B (згідно однієї специфікації); 215 БПЛА FPV 7 METELYK (згідно іншої специфікації).

29 лютого 2024 року ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» виставило ТОВ «Вирій Індастрі» рахунок на оплату № 107 за цифрові тепловізійні камери VICTOR 328B у кількості 300 шт. та на загальну вартість 2 075 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 415 000,00 грн.

08 березня 2024 року ТОВ «Багіров Шипніг Ейдженсі» виставило ТОВ «Вирій Індастрі» рахунок на оплату № 108 за БПЛА FPV 7 METELYK у кількості 215 шт. на загальну суму 2 000 000 грн., ПДВ 0,00 грн.

05 березня 2024 року ТОВ «Вирій Індастрі» здійснено оплату у розмірі 2 490 000,00 грн. згідно рахунку № 107 від 29 лютого 2024 року, що підтверджується платіжною існтрукцією № 846 від 05 березня 2024 року.

ТОВ «Вирій Індастрі» було проведено оплату згідно рахунку № 108 від 08 березня 2024 року на загальну суму 2 000 000 грн, що підтверджується платіжною інструкцією № 911 від 11 березня 2024 року.

Здійснення вищеописаних оплат підтверджується і фільтрованою випискою за період з 01 січня 2024 року по 08 травня 2024 року.

За правилом першої події було зареєстровано в ЄРПН податкові накладні: №3 від 05 березня 2024 року на товар цифрові тепловізійні камери VICTOR 328B загальною вартістю 2 075 000 грн., ПДВ 415 000,00 грн; № 4 від 11 березня 2024 року на товар цифрові тепловізійні камери VICTOR 328B загальною вартістю 2 000 000 грн, ПДВ 0,00 грн.

В подальшому, ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» передало (відвантажило) ТОВ «Вирій Індастрі» за договором про постачання товарів (послуг) № 29/02/2024/1 від 29 лютого 2024 року товар, а саме: цифрові тепловізійні камери VICTOR 328B у кількості 300 шт. та на загальну вартість 2 075 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 415 000,00 грн, що підтверджується видатковою накладною № 307 від 22 березня 2024 року; БПЛА FPV 7 METELYK у кількості 215 шт. та на загальну вартість 2 000 000,00 грн, ПДВ 0,00 грн, що підтверджується видатковою накладною № 312 від 10 квітня 2024 рокуц.

Тобто, між ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» відбувалися операції з поставки 300 цифрових тепловізійних камер VICTOR 328B та 215 БПЛА FPV 7 METELYK.

Проте, як вбачається з наданих документів, ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» при реєстрації податкової накладної № 4 від 11 березня 2024 року допущено помилку в номенклатурі товару, сума поставки за яким склала 2 000 000,00 грн, ПДВ 0,00 грн, оскільки товаром, що постачався на таку суму були БПЛА FPV 7 METELYK у кількості 215 шт., але Товариством помилково зареєстровано податкову накладну № 4 від 11 березня 2024 року на товар цифрові тепловізійні камери VICTOR 328B загальною вартістю 2 000 000 грн, ПДВ 0,00 грн.

Внаслідок описаної помилки у ТОВ «Багіров Шипінг Ейдженсі» виник обов`язок зареєструвати розрахунок коригування до податкової накладної № 4 від 11 березня 2024 року, у якому потрібно було відобразити вірну номенклатуру. Товариством виписано РК № 1 від 11 квітня 2024 року, у якому скориговано номенклатуру товару, проте такий розрахунок коригування було зупинено у реєстрації з посиланням на п. 4 Критеріїв ризиковості здійснення операцій: « 4. Складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів, за умовними кодами такого товару - перших п`яти цифр кодів), за відсутності у врахованій таблиці даних платника податку товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару, на який здійснюється зміна номенклатури товару/послуги.».

Не погодившись із рішеннями комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 10829816/38111618 від 02 квітня 2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 12 лютого 2024 року, № 10982583/38111618 від 30 квітня 2024 року про відмову в реєстрації розрахунку коригування № 1 від 11 квітня 2024 року позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини регулюються приписами Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Порядок №1165), які застосовуються у редакції, чинній на момент виникнення таких правовідносин.

Згідно підпунктів «а», «б» пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Так, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 (далі - Порядок №1165).

Згідно з пунктами 5, 6 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з пунктом 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пунктів 10, 11 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до пунктів 12, 13 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою КМ України №1246 від 29 грудня 2010 року, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Отже, з вищенаведених норм вбачається, що після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної (розрахунку коригування) до ДПС України, в автоматизованому режимі (тобто без участі працівників контролюючого органу) проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної (розрахунку коригування) критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Як вбачається зі змісту квитанції, надісланої позивачу відповідачем 1 , контролюючим органом було сформовано висновки, що відображена у податковій накладній інформація відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Критерії ризиковості здійснення операцій оформлені у вигляді Додатку № 3 до Порядку №1165.

Пункт 1 додатку 3 до Порядку №1165 до ознак ризиковості здійснення операцій відносить наступне: відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Аналіз пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає п. 11 Порядку №1165.

Разом із тим, відсутність у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної зазначення конкретного критерію ризиковості здійснення операцій, про які йдеться у пункті 1 додатку 3 до Порядку №1165, із розрахованим показником за відповідним критерієм, якому відповідає платник податку, свідчить про необґрунтованість віднесення господарської операції до відповідного критерію, що визначений пунктом 1 Критеріїв ризиковості господарських операцій.

З огляду на матеріали справи, контролюючим органом не наведено обґрунтування того, що обсяг постачання товару/послуги, зазначений у спірній податковій накладній, яку подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 року у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС, що свідчить про необґрунтованість такої квитанції.

Із наведеного слідує, що квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної не відповідає вимогам пункту 11 Порядку №1165 в частині необхідності зазначення критерію (їв) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (их) зупинено реєстрацію податкової накладної в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

Тобто, відповідачами не обґрунтовано мотивацію підстав та причин віднесення операцій за спірною податковою накладною до пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Крім того, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної відсутня інформація, які саме документи слід було надати позивачем до контролюючого органу для реєстрації спірної податкової накладної, що фактично ставить платника податку у стан невизначеності у питанні документального спростування існуючих на думку відповідача 1 ризиків.

Відповідно до пунктів 2, 4 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12 грудня 2019 року (далі - Порядок № 520), прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі по тексту - комісія регіонального рівня).

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно з пунктом 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктом 11 Порядку №520 передбачено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Отже, комісія регіонального рівня перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) та за результатом такої перевірки приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування.

Позивачем було надіслано контролюючому органу повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо спірної податкової накладної, реєстрацію якої зупинено. До пояснень позивачем додано пакет документів на підтвердження проведення господарської операції.

За результатами розгляду поданих позивачем документів комісією ГУ ДПС у Київській області прийнято оскаржуване рішення, якими відмовлено у реєстрації спірної податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з підстав «ненаданням/частковим наданням додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку».

В той же час, позивачем було надано пояснення та усі документи, передбачені пунктом 5 Порядку №520, що не дає підстав для прийняття рішення про відмову в реєстрації податкової накладної та розрахунку коригування.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що рішення Комісії контролюючого органу повинно містити як чітку підставу для зупинення реєстрації ПН/РК, так і чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної.

Крім того, рішення про зупинення реєстрації податкової накладної та розрахунку коригування не містить вичерпного переліку документів, які необхідно подати платнику податків.

Разом з тим, недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого позивач не зміг належним чином виконати свої обов`язки щодо реєстрації податкової накладної.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної та розрахунку коригування щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, які прийняті на наступному етапі, тобто рішення комісії про відмову у реєстрації податкових накладних, теж не є законними.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2020 року у справі №819/330/18.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що за відсутності належного мотивування податковим органом рішення про відмову у реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) з підстав ненадання документів, які, як свідчать матеріали справи, були надані, таке рішення не узгоджуються з вимогами наведених вище нормативно-правових актів, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Така позиція узгоджується також із висновками Верховного Суду, висловленими у постанові від 21 травня 2020 року у справі № 560/391/19 та постанові від 03 листопада 2021 року у справі 360/2460/20.

При цьому, суд враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 05 січня 2021 року у справі № 640/10988/20, що навіть, якщо Порядком №1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, проте не виконання відповідачем обов`язку доказування, встановленого частиною другою статті 77 КАС України, а саме недоведеність суду правомірності прийняття рішення (що воно прийняте обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, за наявності визначених Порядком №1165 підстав), є підставою для визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення.

Суд акцентує увагу, ознаки ризиковості господарських операцій мають бути доведені належними, допустимими і достовірними доказами, поняття, джерела і характеристики яких наведені у Главі 5 КАС України. Відповідно до статті 90 КАС України докази оцінюються та мають ґрунтуватися на безпосередньому, повному, всебічному та об`єктивному їх дослідженні.

У розрізі наведеного суд звертає увагу, що при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому під час розгляду справи суд не робить висновків щодо реальності операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної. При цьому здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення такого моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 травня 2020 року у справі №0940/1240/18).

Враховуючи сукупність викладених обставин, суд доходить висновку, що спірні рішення про відмову у реєстрації податкової накладної та розрахунку коригування носить протиправний характер та підлягає скасуванню.

Згідно з положеннями частини другої статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення зокрема про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Частина третя статті 245 КАС України встановлює, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Відповідно до пункту 19 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Пунктом 20 Порядку №1246, встановлено, що у разі надходження до ДПС України рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, належним способом захисту порушеного прав позивача є зобов`язання відповідача - Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірну податкову накладну датою її фактичного подання.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Позивач у позовній заяві позивач просив стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 24 000 грн та витрати по сплаті судового збору у розмірі 8 478,40грн.

Згідно з частиною першою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною третьою статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно з вимогами частини першої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Як вбачається з пункту 1 частини третьої статті 134 КАС України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Згідно з вимогами пункту 2 частини третьої статті 134 КАС України розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до положень частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з частиною п`ятою статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною шостою статті 134 КАС України визначено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина сьома статті 134 КАС України).

При визначенні суми відшкодування суд також враховує критерії реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерій розумності, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Аналогічні критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України», заява №19336/04). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Верховний Суд у додатковій постанові від 12 вересня 2018 року (справа №810/4749/15) зазначив, що з аналізу положень статті 134 КАС України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Також Верховний Суд у постанові від 22 грудня 2018 року (справа №826/856/18) зазначив про те, що розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Крім того, у справі «East/West Alliance Limited» проти України» Європейський суд з прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «Ботацці проти Італії», заява №34884/97, пункт 30).

У пункті 269 рішення у цій справі Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» №5076-VI від 05 липня 2012 року (далі Закон №5076) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Таким чином, договір про надання правової допомоги укладається на такі види адвокатської діяльності як захист, представництво та інші види адвокатської діяльності.

Представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (пункт 9 частини першої статті 1 Закону №5076).

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (пункт 6 частини першої статті 1 Закону №5076).

Статтею 19 Закону №5076 визначено, зокрема, такі види адвокатської діяльності як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Відповідно до статті 30 Закону №5076 гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інші), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано копії: договору про надання правової допомоги №93 від 24 квітня 2024 року; додаткова угода від 10 травня 2024 року №3 до договору про надання правничої допомоги №93 від 24 квітня 2024 року; рахунок на оплату №3 від 10 травня 2024 року на суму 16 000грн; банківська виписка від 21 травня 2024 року №2033 за 10 травня 2024 року, додаткова угода №4 від 07 червня 2024 року до договору про надання правничої допомоги №93 від 24 квітня 2024 року; платіжна інструкція від 07 червня 2024 року №530 на суму 8000грн.

У постанові Верховного Суду від 17 вересня 2019 року по справі №810/3806/18 суд зазначає, що не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо. При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Згідно з пунктом 2 частини дев`ятої статті 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

З аналізу наведених правових норм, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеній у постанові від 11 травня 2018 року по справі №814/698/16 (провадження №К/9901/11835/18).

Дослідивши надані позивачем документи, беручи до уваги предмет спору та, враховуючи наведені норми права, суд дійшов висновку, що розмір заявлених позивачем до стягнення витрат на оплату послуг адвоката в цьому випадку, не є співмірним зі складністю справи, виконаними адвокатом роботами (наданими послугами) та ціною позову.

Ураховуючи вищевикладене та проаналізувавши обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт за договором від 24 квітня 2024 року, суд вважає, що розмір витрат на правничу допомогу у розмірі 8 000 грн є пропорційним до предмету спору та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг).

Таким чином, заява про відшкодування позивачу судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката, підлягає частковому задоволенню у загальній сумі 8 000 грн.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, при звернення з даним позовом до Київського окружного адміністративного суду позивачем сплачений судовий збір в розмірі 8 478,40 грн згідно платіжних інструкцій від 21 травня 2024 року №486 та від 10 червня 2024 року №538.

Отже, в силу приписів статті 139 КАС України сплачений судовий збір в розмірі 8 478,40 грн та витрати на правничу допомогу адвокату в сумі 8 000 грн підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів солідарно.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1 Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві № 10829816/38111618 від 02 квітня 2024 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 12 лютого 2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» № 4 від 12 лютого 2024 року датою її фактичного подання.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві № 10982583/38111618 від 30 квітня 2024 року про відмову в реєстрації розрахунку коригування № 1 від 11 квітня 2024 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

5. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування Товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» № 1 від 11 квітня 2024 року датою його фактичного подання.

6. Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 4 239(чотири тисячі двісті тридцять дев`ять) гривні 20 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

7. Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 4 239(чотири тисячі двісті тридцять дев`ять) гривні 20 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України.

8. Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві судові витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката у сумі 4000 (чотири тисячі) гривень.

9. Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Багіров Шипінг Ейдженсі» за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України судові витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката у сумі 4000 (чотири тисячі) гривень.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.