Справа № 990/299/24
Суддя: Юрченко В.П.
Дата ухвалення: 2024-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 жовтня 2024 року

м. Київ

справа №990/299/24

адміністративне провадження № П/990/299/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Юрченко В.П.,

суддів: Бившевої Л.І., Гончарової І.А., Блажівської Н.Є., Олендера І.Я.,

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Президента України в особі Конкурсної комісії та Дорадчої групи експертів про визнання протиправним та скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

18 вересня 2024 року до Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява до Президента України в особі Конкурсної комісії та Дорадчої групи експертів, у якій позивачка просить скасувати рішення №1.3 «Про невідповідність кандидатки на посаду судді Конституційного Суду України ОСОБА_1 критерію високих моральних якостей», ухваленого Протоколом №11 засідання Дорадчої групи експертів від 31 липня 2024 року.

Верховний Суд ухвалою від 19 вересня 2024 року позовну заяву залишив без руху з огляду на її невідповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України). Суд встановив позивачці десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали суду для усунення виявлених недоліків шляхом: 1) надання уточненої позовної заяви, зміст якої має усувати недоліки, викладені в цій ухвалі; 2) надання документа, що підтверджує сплату судового збору, згідно з яким судовий збір зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України або ж навести доводи та надати докази, які підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору; 3) вказання відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у позивачки.

Виконуючи вимоги ухвали суду, позивачка надіслала письмові пояснення щодо усунення недоліків позовної заяви, в якій повідомила, окрім іншого, про наявність у неї зареєстрованого електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, а також надала докази сплати судового збору.

Перевіряючи питання усунення позивачкою виявлених недоліків позовної заяви, колегія суддів виходить з такого.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на судовий захист реалізується особою шляхом подання позовної заяви до суду, вимоги щодо форми та змісту якої встановлені нормами статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою цієї статті у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктами 4 - 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За правилами пунктів 9 - 10 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень зазначаються обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Залишаючи без руху позовну заяву, суд, зокрема, просив уточнити, кого авторка позову вважає відповідачами за цим позовом, який зміст її позовних вимог до кожного відповідача та чим вони обґрунтовані, оскільки визначаючи відповідача у справі, позивачка зазначила: Президент України в особі Конкурсної комісії та Дорадчої групи експертів.

В уточненій позовній заяві позивачка вказала, що у Дорадчої групи експертів відсутні повноваження як самостійного органу, оскільки вона створена з метою сприяння суб`єктам призначення суддів Конституційного Суду в оцінюванні моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду. На переконання позивачки, в даному спору ані Конкурсна комісія, ані Дорадча група експертів не відносяться до суб`єктів владних повноважень, які здійснюють владну управлінську функцію, та як наслідок, не можуть бути відповідачами у справі.

Таким чином, подаючи уточнену позовну заяву, ОСОБА_1 так і не виконала усіх вимог ухвали Верховного Суду від 19 вересня 2024 року про залишення позовної заяви без руху.

Отже, аналогічно первісній редакції позовної заяви, зі змісту її уточненої редакції неможливо встановити суб`єктний склад позовної заяви, позивачка не уточнила предмет спору з конкретизацією відповідачів, розгляд справ за позовами до яких підсудний Верховному Суду як суду першої інстанції, не зазначила вимог до кожного з відповідачів й не виклала обставин, передбачених статтею 160 КАС України, з підтвердженням обставин, якими обґрунтовуються її позовні вимоги щодо кожного із зазначених нею відповідачів, не навела належні обґрунтування наявності порушення її прав та свобод з боку вказаних відповідачів саме при здійсненні ними владних управлінських функцій відповідно до норм чинного законодавства.

Такі вимоги колегії суддів ґрунтуються на приписах КАС України і спрямовані на об`єктивний розгляд справи.

У зв`язку з цим важливо зауважити, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

На підставі положень пунктів 1 та 2 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, у тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Згідно із частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1- 4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Згідно з приписами частини четвертої статті 22 КАС України, Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, рішень, дій чи бездіяльності органів, які обирають (призначають), звільняють членів Вищої ради правосуддя, щодо питань обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя, звільнення їх з таких посад, оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів призначення суддів Конституційного Суду України у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, а також Дорадчої групи експертів щодо оцінювання таких кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України, бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.

Згідно зі статтею 102 Конституції України Президент України є главою держави і виступає від її імені, є гарантом державного суверенітету, територіальної цілісності України, додержання Конституції України, прав і свобод людини і громадянина.

Повноваження Президента України визначені у статті 106 Конституції України, з пункту 31 частини першої якої вбачається, що Президент України здійснює інші повноваження, визначені Основним Законом України.

Позаяк Президент України є органом державної влади [в одній особі], то це означає, що глава держави зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені не тільки Конституцією, але й законами України, а отже є самостійним суб`єктом владних повноважень та не може діяти в особі будь-якого органу.

Згідно з частиною першою статті 10-2 Закону України «Про Конституційний Суд України» (далі - Закон № 2136-VIII) Дорадча група експертів (далі - Дорадча група) утворюється з метою сприяння суб`єктам призначення суддів Конституційного Суду в оцінюванні моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду.

Частиною дев`ятою статті 10-8 Закону № 2136-VIII визначено, що усі справи, пов`язані з оскарженням рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів призначення суддів Конституційного Суду у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду Судді, а також оцінюванням кандидатів на посаду судді Конституційного Суду Дорадчою групою, підсудні Верховному Суду як суду першої інстанції та Великій Палаті Верховного Суду як суду апеляційної інстанції в порядку адміністративного судочинства.

Отже, саме Верховний Суд є судом першої інстанції для розгляду справ щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності Дорадчої групи щодо оцінювання у процесі конкурсного відбору кандидатів на посаду судді Конституційного Суду України.

Дорадча група здійснює свою діяльність відповідно до Конституції України, цього Закону та Положення про Дорадчу групу експертів, яке розробляє та затверджує Дорадча група (частина друга статті 10-2 Закону № 2136-VIII).

Викладене дає підстави виснувати, що Дорадча група експертів, є самостійним суб`єктом владних повноважень, який утворений з метою сприяння суб`єктам призначення суддів Конституційного Суду в оцінюванні моральних якостей і рівня компетентності у сфері права кандидатів на посаду судді Конституційного Суду, а отже може бути відповідачем у справі, що прямо передбачено частиною четвертої статті 22 КАС України.

Також, суд зауважує, що жодним нормативно-правовим актом не передбачено представництво одного самостійного суб`єкта владних повноважень іншим суб`єктом владних повноважень, а використання позивачкою словосполучення «в особі» не ґрунтується на нормах КАС України і суперечить розумінню інституту представництва в суді.

З урахуванням наведеного, колегія судів констатує, що позивачка не виконала вимоги ухвали Верховного Суду від 19 вересня 2024 року в частині конкретизації її вимог до кожного з відповідачів.

Відповідно до пункту першого частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи викладеного та керуючись статтями 22, 160, 161, 169, 243, 248, 266, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України в особі Конкурсної комісії та Дорадчої групи експертів про визнання протиправним та скасування рішення.

Роз`яснити позивачці, що повернення позовної заяви не позбавляє її права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію цієї ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

В.П. Юрченко

Л.І. Бившева

І.А. Гончарова

Н.Є. Блажівська

І.Я.Олендер ,

Судді Верховного Суду