Справа № 640/2873/20
Суддя: Жук А.В.
Дата ухвалення: 2024-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року

м. Київ

справа №640/2873/20

провадження № К/990/1147/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Жука А.В.,

суддів: Єресько Л.О., Мартинюк Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції справу

за позовом ОСОБА_1 до Першої кадрової комісії Генерального прокурора України, Генерального прокурора Рябошапки Руслана Георгійовича, Офісу Генерального прокурора про визнання протиправною та скасування рішення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 грудня 2022 року (у складі колегії суддів: судді-доповідача - Сорочка Є.О., суддів: Федотова І.В., Грибан І.О.) у справі №640/2873/20,

ВСТАНОВИВ:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. У лютому 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Першої кадрової комісії Генерального прокурора України, Генерального прокурора Рябошапки Руслана Георгійовича , Офісу Генерального прокурора (далі - відповідач), в якому просила:

визнати протиправним та скасувати рішення Першої кадрової комісії про неуспішне проходження атестації ОСОБА_1 за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора від 04.11.2019 № 189;

визнати протиправним та скасувати наказ Генерального прокурора від 09.01.2020 № 110ц про звільнення ОСОБА_1 з посади слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» з 10 січня 2020 року, відповідно скасувавши в трудовій книжці останньої серії НОМЕР_1 запис під порядковим номером 12 в розділі «Відомості про роботу»;

поновити ОСОБА_1 з 10 січня 2020 року на посаді слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України або іншій рівнозначній посаді в органах прокуратури України, яка буде існувати на час винесення рішення;

стягнути з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10 січня 2020 року до дня поновлення на посаді або іншій рівнозначній посаді в органах прокуратури України, яка буде існувати на час винесення рішення.

2. В якості підстав позову позивач зазначала, що в результаті складення іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та вмінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, позивач набрала 69 балів зі 100 можливих, при прохідній кількості балів 70; разом з тим, під час здійснення перевірки результатів позивачем виявлено щонайменше два питання, які було зараховано неправильно; на звернення позивача щодо перегляду результатів атестації та проведення повторного іспиту відповіді відповідачем не надано.

Короткий зміст рішень судів першої, апеляційної та касаційної інстанцій у цій справі

3. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.07.2021 позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення Першої кадрової комісії про неуспішне проходження атестації ОСОБА_1 за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора від 04.11.2019 №189.

Визнано протиправним та скасовано наказ Генерального прокурора від 09.01.2020 №110ц про звільнення ОСОБА_1 з посади слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» з 10 січня 2020 року.

Поновлено ОСОБА_1 з 10 січня 2020 року на посаді слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України або іншій рівнозначній посаді в органах прокуратури України.

Стягнуто з Офісу Генерального прокурора на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 11 січня 2020 року до 01 липня 2021 року.

Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України або іншій рівнозначній посаді в органах прокуратури України та стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за один місяць. В іншій частині позову відмовлено.

4. Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що під час проходження позивачем тестування, їй протиправно не зараховано правильну відповідь на питання № 825, внаслідок чого результат позивача склав 69 балів, що на один бал менше від мінімально допустимого у 70 балів, а відповідач не надав обґрунтованої відповіді на спростування указаного. Суд першої інстанції окремо зауважив, що представник відповідача у судовому засіданні у своїх поясненнях обставини вибору позивачем правильної відповіді підтвердив, що вказує на надання позивачем під час проходження тестування принаймні 70 правильних відповідей зі 100 можливих. Отже, за висновком суду першої інстанції, кількість набраних балів позивача, враховуючи питання №825, за результатом тестування позивача передбачала допуск до наступного етапу - складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, у разі належного перегляду відповідачем результатів тестування.

5. Суд першої інстанції також відмітив, що Першою кадровою комісією прийнято рішення №189 про неуспішне проходження атестації у день проведення тестування - 04.11.2019, а позивач мала об`єктивну можливість звернутися з заявою про перегляд результатів тестування після ознайомлення з результатами тестування та ухвалення такого рішення.

6. Суд першої інстанції вважав, що Комісія, приймаючи оскаржуване рішення від 04.11.2019 № 189, яке стало підставою для звільнення позивача, а також перевіряючи аргументи останнього щодо наявності технічних збоїв та необхідності перегляду результатів тестування на засіданні 13.09.2019, не вжила жодних заходів щодо перевірки обставин, викладених у скарзі, обмежившись лише посиланням на відсутність існування акту, складання якого не передбачено ні Законом № 113-IX, ні Порядком № 221 та 233, та існуванням підпису особи на відомості про результати тестування, можливість для перевірки яких в учасника тестування у день його проведення відсутня.

7. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.01.2022 скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.07.2021 та прийнято нову постанову, якою відмовлено в задоволенні позову.

8. Постановою Верховного Суду від 27.10.2022 скасовано постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.05.2021, а справу направлено на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.

9. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.12.2022 скасовано рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.07.2021 в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення першої кадрової комісії про неуспішне проходження атестації ОСОБА_1 за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора від 04.11.2019 № 189 та ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

Змінено рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.07.2021, шляхом:

- виключення з пункту 4 резолютивної частини слова «або іншій рівнозначній посаді в органах прокуратури України»;

- до пункту 5 резолютивної частини додано слова «у розмірі 319 320 (триста дев`ятнадцять тисяч триста двадцять) грн 96 коп».

В іншій частині позовних вимог рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.07.2021 змінено в мотивувальній частині. В решті - залишено без змін.

10. Суд апеляційної інстанції виходив, зокрема, з того, що відповідно до протоколу засідання Першої кадрової комісії від 13.11.2019 №8, заяву позивача було розглянуто, встановлено, що тестування з боку заявника було завершено, під час проведення тестування звернень до робочої групи та до членів комісії не було, відповідні акти не складалися; можливості проходження прокурором повторного тестування відповідним Порядком не передбачено.

11. Суд апеляційної інстанції зазначив, що згідно з пунктом 5 розділу ІІ Порядку №221 прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації; у зв`язку із цим Перша кадрова комісія на підставі пунктів 13, 17 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ, пункту 6 розділу І, пункту 5 розділу ІІ Порядку №221 прийняла правомірне рішення про неуспішне проходження позивачем атестації.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву (заперечень) на неї

12. ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.12.2022 у справі №640/2873/20 в частині скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.07.2021 щодо позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення першої кадрової комісії про неуспішне проходження атестації ОСОБА_1 та ухвалення в цій частині нового судового рішення, яким у задоволенні позову відмовлено, натомість рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.07.2021 в цій частині - залишити в силі.

13. Обґрунтовуючи касаційну скаргу, позивач, посилаючись на пункт 1 частини четвертої статі 328 КАС України, зазначає, що судом апеляційної інстанції ухвалено судове рішення без урахування висновку Верховного Суду, який викладено в постанові від 03.06.2021 у справі №640/9398/20.

14. Окрім цього, посилаючись на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України, позивач зазначає про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування окремих норм матеріального права у подібних правовідносинах.

15. Так, скаржник указує, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував до вирішення спірних правовідносин у цій справі норм матеріального права, передбачених пунктом 13, 17 розділу II Закону №113-ІХ та пункту 7 розділу І, пункту 5 розділу ІІ Порядку №221, які на думку скаржника не підлягали застосуванню. Також, позивач зазначає, що судом апеляційної інстанції не застосовано норми матеріального права, а саме пункт 4 розділу ІІ та пункту 1 розділу ІІІ Порядку №221, які на думку скаржника, підлягали застосуванню до вирішення спірних правовідносин.

16. При цьому, скаржником указано про відсутність висновку Верховного Суду з приводу питання застосування наведених норм права у спірних правовідносинах, які стосуються протиправності рішення кадрової комісії через помилково відображений у ньому результат складеного позивачем іспиту (1 етапу атестації), який не відповідає дійсним обставинам справи, що встановлені у судовому засіданні на підставі допустимих доказів.

17. Позивач вважає, що Перша кадрова комісія, забезпечуючи її право на оскарження результатів атестації, була зобов`язана об`єктивно, всебічно та неупереджено розглянути її апеляційну заяву, скасувати або змінити оскаржуване рішення, з огляду на його невідповідність дійсним результатам атестації та забезпечити поновлення порушених прав заявниці, тощо.

18. У відзиві на касаційну скаргу відповідач просить касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції в оскаржуваній позивачем частині - без змін.

ІІ. РУХ АДМІНІСТРАТИВНОЇ СПРАВИ В СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

19. Касаційна скарга ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшла 09.01.2023.

20. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.01.2023 для розгляду справи визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Жук А.В., судді: Єресько Л.О., Мартинюк Н.М.

21. Ухвалою Верховного Суду від 30.01.2023 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.12.2022 у справі №640/2873/20.

22. Ухвалою Верховного Суду від 08.08.2024 матеріали цієї справи повторно витребувано з Київського окружного адміністративного суду.

23. Ухвалою Верховного Суду від 30.09.2024 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

24. Судами попередніх інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 з лютого 2011 року працювала в органах прокуратури України на різних посадах, а з серпня 2016 року призначена безстроково на посаду слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління (на правах Департаменту) Генеральної прокуратури України.

25. На виконання вимог підпункту 1 пункту 19 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №113-ІХ, позивачем подано заяву Генеральному прокурору про переведення її на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора та намір у зв`язку із цим пройти атестацію.

26. За наслідками складення 04.11.2019 іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (перший етап атестації) позивач набрала 69 балів із прохідних 70, у зв`язку з чим її не було допущено до проходження наступного етапу атестації.

27. Першою кадровою комісією на підставі підпунктів 13, 17 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ, пункту 6 розділу І, пункту 5 розділу II Порядку, прийнято рішення від 04.11.2019 № 189 про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації.

28. 05 листопада 2019 року позивач звернулася з апеляційною заявою на ім`я голови Першої кадрової комісії Чумака В.В. , в якій навела аргументи щодо результатів проходження зазначеного іспиту та просила про їх перегляд, а за необхідності перездачу іспиту, в тому числі з огляду на те, що один незарахований системою бал мав для позивача неабияке значення для успішного проходження атестації.

29. Згідно протоколу засідання Першої кадрової комісії від 13.11.2019 №8 заяву ОСОБА_1 було розглянуто, встановлено, що тестування з боку заявника було завершено, під час проведення тестування звернень до робочої групи та до членів комісії не було, відповідні акти не складалися; можливості проходження прокурором повторного тестування Порядком не передбачено.

30. Листом від 11.01.2020 №06-380вих20 позивача повідомлено, що згідно з рішенням Комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 04.11.2019 вона неуспішно пройшла атестацію, а тому відповідно до вимог підпункту 2 пункту 19 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» підлягає звільненню на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру».

31. Наказом Генерального прокурора від 09.01.2020 № 110ц на підставі статті 9 Закону України «Про прокуратуру», підпункту 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» звільнено ОСОБА_1 з посади слідчого в особливо важливих справах шостого відділу з розслідування кримінальних проваджень управління з розслідування особливо важливих справ Головного слідчого управління Генеральної прокуратури України на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» з 10.01.2020. Підстава: рішення кадрової комісії № 1.

IV. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ ТА ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

32. Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

33. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).

34. Згідно з частиною третьою статті 341 КАС України суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4-7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

35. Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

36. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» (далі - Закон №113-IX) запроваджено реформування системи органів прокуратури, у зв`язку із чим до Закону України «Про прокуратуру» були внесені зміни.

37. Поряд з цим, відповідно до абзацу другого пункту 7 Розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №113-ІХ слідчі органів прокуратури, які на день набрання чинності цим Законом займають посади у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

38. Відповідно до пункту 9 Розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №113-ІХ атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором.

39. Згідно з пунктом 11 Розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX, атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур.

40. Пунктом 14 Розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX визначено, що графік проходження прокурорами атестації встановлює відповідна кадрова комісія. Атестація проводиться прозоро та публічно, у присутності прокурора, який проходить атестацію. Перебіг усіх етапів атестації фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.

41. Відповідно до пункту 16 Розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX за результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.

42. Згідно до вимог пункту 17 Розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію. Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів забороняється.

43. На виконання вимог Закону №113-IX, наказом Генерального прокурора №221 від 03.10.2019 затверджено Порядок проходження прокурорами атестації (далі - Порядок №221).

44. За визначенням, що міститься в пункті 1 Розділу І Порядку №221 атестація прокурорів - це встановлена Розділом II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX та цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур.

45. За приписами пунктів 2, 4, 5 Розділу І Порядку №221 атестація прокурорів Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), регіональних, місцевих прокуратур та військових прокуратур проводиться відповідними кадровими комісіями. Порядок роботи, перелік і склад кадрових комісій визначаються відповідними наказами Генерального прокурора.

Атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями прозоро та публічно у присутності прокурора, який проходить атестацію.

Предметом атестації є оцінка: 1) професійної компетентності прокурора (у тому числі загальних здібностей та навичок); 2) професійної етики та доброчесності прокурора.

46. Відповідно до пункту 6 Розділу І Поряду №221 Атестація включає такі етапи:

1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора;

2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;

3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.

47. Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора (пункт 7 Розділу І Порядку №221).

48. Пунктом 8 Розділу І Порядку №221 визначено, що за результатами атестації прокурора відповідна кадрова комісія ухвалює одне із таких рішень: 1) рішення про успішне проходження прокурором атестації; 2) рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

49. Положення Розділу ІІ Порядку №221 врегульовують питання складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора (1 етап атестації), відповідно до пункту 2 якого перелік тестових питань для іспиту затверджується Генеральним прокурором та оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту.

50. Відповідно до пункту 3 Розділу ІІ Порядку №221 тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії і триває 100 хвилин. Прокурор може завершити тестування достроково. Тестові питання обираються для кожного прокурора автоматично із загального переліку питань у кількості 100 питань. Кожне питання має передбачати варіанти відповіді, один з яких є правильним. Після закінчення часу, відведеного на проходження тестування, тестування припиняється автоматично, а на екран виводиться результат складання іспиту відповідного прокурора. Кожна правильна відповідь оцінюється в один бал. Максимальна кількість можливих балів за іспит становить 100 балів.

51. Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту становить 70 балів (пункт 4 Розділу ІІ Порядку №221).

52. Пунктом 5 Розділу ІІ Порядку №221 визначено, що прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

53. Поряд з цим, відповідно до пункту 2 Розділу V Порядку №221 у разі виникнення у прокурора зауважень чи скарг на процедуру проведення атестації він може звернутися до голови або секретаря комісії.

54. Рішення кадрових комісій про неуспішне проходження атестації може бути оскаржене прокурором у порядку, встановленому законодавством (пункт 6 Розділу V Порядку №221).

55. Спір у цій справі виник у зв`язку із неуспішним проходженням ОСОБА_1 першого етапу тестування в межах процедури атестації працівників органів прокуратури, передбаченою Законом №113-IX та Порядком №221.

56. Судами попередніх інстанцій встановлено, що позивачем на ім`я Генерального прокурора була подана заява про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора та про намір пройти атестацію, зі змісту якої (заяви) вбачається, що позивач підтверджує, що усвідомлює та погоджується, що у разі неуспішного проходження будь-якого з етапів атестації, передбаченого Порядком №221, а також за умови настання однієї з підстав, передбачених пунктом 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX, її буде звільнено з посади прокурора.

57. Крім того, у вказаній заяві позивач зазначила, що з умовами та процедурами проведення атестації, визначеними у Порядку проходження прокурорами атестації, вона ознайомлена та погоджується.

58. Таким чином, позивач особисто висловила свою згоду із відповідними приписами законодавства, про що зазначила у заяві про переведення на посаду прокурора та про намір пройти атестацію.

59. Матеріалами справи підтверджується, що позивачем 04.11.2019 під час проходження тестування з використанням комп`ютерної техніки отримано 69 балів з необхідних 70 прохідних, та в цей же день Першою кадровою комісією прийнято рішення №189 від 04.11.2019, яким позивача не допущено до наступного етапу атестації і визнано такою, що неуспішно пройшла атестацію.

60. В подальшому, 05.11.2019 позивач звернулась до Голови Першої кадрової комісії з апеляційною заявою, в якій навела аргументи щодо результатів проходження зазначеного іспиту та просила про їх перегляд, а за необхідності перездачу іспиту, з огляду на те, що один незарахований бал мав для позивача неабияке значення для успішного проходження атестації.

61. Відповідно до протоколу засідання Першої кадрової комісії від 13.11.2019 року №8, заяву позивача було розглянуто і встановлено, що тестування з боку заявника було завершено, під час проведення тестування звернень до робочої групи та до членів комісії не було, відповідні акти не складалися, а можливості проходження прокурором повторного тестування Порядком не передбачено.

62. Вважаючи помилковими мотиви щодо правомірності указаного рішення кадрової комісії, позивач вважає, що судом апеляційної інстанції не враховано висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 03.06.2021 у справі №640/9398/20.

63. У наведеному судовому рішенні суд касаційної інстанції, в межах встановлених у справі №640/9398/20 обставин, зазначав, що Перша кадрова комісія, приймаючи спірне рішення та перевіряючи аргументи заяв позивача від 04.03.2020 та від 05.03.2020, не вжила жодних заходів щодо перевірки обставин, викладених у них, обмежившись лише посиланням на відсутність існування акту, складання якого не передбачено ні Порядком №221, ні Правилами; з приводу існування технічних збоїв в системі тестування, крім позивача, того ж дня (04.03.2020) до відповідача звертався ще 81 прокурор, які приймали у ньому участь; до того ж, можливість існування таких проблем при роботі відповідної програми підтверджується листом ТОВ Сайметрікс Україна , що мало місце раніше, а саме 02.03.2020 та яке мало наслідком його перенесення на інший день.

64. Повертаючись до матеріалів даної справи, встановлених обставин та змісту заяви позивача від 05.11.2019, слід зауважити, що в останній ОСОБА_1 не зазначала про наявність технічних збоїв під час проходження тестування, натомість указувала про важливість для неї одного незарахованого системою балів, без наведення у такій заяві додаткових відомостей, які могли б вплинути на констатований комп`ютерною технікою результат пройденого іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та вмінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.

65. Отже, висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 03.06.2021 у справі №640/9398/20, не підлягають застосування до спірних правовідносин.

66. Надаючи оцінку доводам касаційної скарги, які стали підставою для відкриття даного касаційного провадження, виходячи із пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

67. Відповідно до протоколу засідання Першої кадрової комісії від 13.11.2019 року №8, заяву позивача було розглянуто та встановлено, що тестування з боку заявника було завершено, а під час проведення тестування звернень до робочої групи та до членів комісії не було.

68. Належним до врахування у межах поставленого позивачем питання є нормативне врегулювання спірних правовідносин в частині повноважень відповідних кадрових комісій під час розгляду такого типу заяв та неможливості повторного проходження особою відповідного етапу атестації, крім випадків, коли тестування не відбулося із незалежних від такої особи обставин.

69. Так, як вже наводилося вище у цій постанові, відповідно до пункту 17 Прикінцевих і перехідних положень Закону №113-IX повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів забороняється.

70. Відповідно до пункту 7 Розділу І Порядку №221 повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора.

71. Більше того, пунктом 8 Розділу І Порядку №221 визначено, що за результатами атестації прокурора відповідна кадрова комісія ухвалює одне із таких рішень: 1) рішення про успішне проходження прокурором атестації; 2) рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

72. Також, згідно з пунктом 5 розділу ІІ Порядку №221 прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

73. Верховним Судом береться до уваги, що судом першої інстанції було встановлено, а відповідачем не спростовано, що на одне із незарахованих питань, позивач надала вірну відповідь.

74. Однак, рішення кадрової комісії про успішне чи неуспішне проходження атестації залежить тільки від кількості набраних балів. Будь-яких інших обґрунтувань чи наведення мотивів, враховуючи специфіку складення іспиту у формі анонімного тестування, таке рішення не потребує. (Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 30.06.2022 у справі №540/99/21, від 10.01.2023 у справі №160/1177/21).

75. Таким чином, факти щодо правильності тих чи інших обставин не могли бути підставою для прийняття іншого рішення, ніж прийняла Перша кадрова комісія за результатом набрання позивачем 69 балів за перший етап атестації.

76. А тому, вірним є висновок суду апеляційної інстанції в оскаржуваній постанові про те, що Перша кадрова комісія на підставі пунктів 13, 17 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ, пункту 6 розділу І, пункту 5 розділу ІІ Порядку №221 правомірно прийняла рішення про неуспішне проходження позивачем атестації, яке є обґрунтованим, щодо набрання позивачем за результатами складання іспиту 69 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту, а тому підстави для його скасування були відсутні.

77. Верховний Суд додатково зазначає, що з уваги на сталу правозастосовну практику суду касаційної інстанції у цій категорії спорів, у контексті цієї справи, для правильного її вирішення значення має тільки кількість балів, які по завершенню іспиту (першого/другого етапу в значенні пункту 6 розділу І Порядку №221) набрала особа.

78. Аналіз чи оцінка тестових питань й відповідей на них не охоплюється предметом доказування у справах на зразок цієї.

79. Подібна правова позиція викладена Верховний Судом у постановах від 28.04.2022 у справі №420/6697/21, від 28.07.2022 у справі №400/2093/20, від 13.06.2024 у справі №640/25705/19.

80. Таким чином, отриманий позивачем результат іспиту виключав дискрецію Кадрової комісії на прийняття будь-якого іншого рішення, окрім рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

81. Колегія суддів вважає за необхідне також зазначити, що Порядком №221 передбачено алгоритм дій, які мав би вчинити позивач у разі виявлення ним наявності неоднозначно сформульованих питань/відповідей під час проходження тестування та на які мала би відреагувати кадрова комісія у разі надходження до неї відповідного звернення з боку позивача.

82. При цьому, необхідно враховувати, що з аналізу положень Порядку №221 та Порядку №233 (Порядок роботи Порядку роботи кадрових комісій, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 17.10.2019 №233) слідує, що кадрові комісії не складають тестових питань та завдань іспиту, не визначають та не формують перелік питань для прокурорів, і відповідно не наділені повноваженнями щодо перевірки цих питань.

83. Своєю чергою рішення про успішне/неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки Кадровою комісією приймається на підставі визначеного програмно-апаратним комплексом результату у вигляді автоматично нарахованої кількості балів, які фіксуються у відповідній відомості.

84. Ні Порядком №221, ні Порядком №233 не передбачено повноважень комісії оцінювати результати складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки прокурорів та відповідно донараховувати бали до отриманого прокурором результату.

85. Подібні за змістом висновки висловлені Верховним Судом у постановах від 19.07.2022 у справі №140/7959/20 та від 29.06.2023 у справі №640/25787/19.

86. Також, Верховний Суд у постанові 29.11.2022 у справі №420/4580/20 зауважував, що Порядок №221 не передбачав процедури оскарження складення тестових питань/відповідей.

87. Наведені вище висновки підлягають врахуванню на підставі частини третьої статті 341 КАС України, а суд апеляційної інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права, відмовляючи у задоволенні позовної вимоги, що стосується оскаржуваного рішення Першої кадрової комісії.

88. У зв`язку із чим, доводи касаційної скарги не знаходять свого підтвердження під час розгляду справи в суді касаційної інстанції.

89. Відповідно до частин першої - четвертої статті 242 КАС України рішення суду має ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

90. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина п`ята статті 242 КАС України).

91. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

92. Враховуючи наведене, перевіривши за матеріалами адміністративної справи доводи касаційної скарги, які стали підставами для відкриття даного касаційного провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване позивачем судове рішення - без змін.

93. Колегія суддів вважає, що в контексті обставин цієї справи та підстав касаційного оскарження, Судом надано відповідь на всі доводи, які можуть вплинути на правильне вирішення справи.

94. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями 2, 242, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359, КАС України, Верховний Суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 грудня 2022 року у справі №640/2873/20 залишити без змін.

..................................

..................................

..................................

А.В. Жук

Л.О. Єресько

Н.М. Мартинюк

Судді Верховного Суду