Справа № 200/6653/24
Суддя: Ушенко С.В.
Дата ухвалення: 2024-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 жовтня 2024 року Справа №200/6653/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Ушенко С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в якому просить:

- визнати протиправними дії щодо проведення перерахунку та виплати пенсії з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023, з 01.03.2024, з 01.06.2024 з обмеженням максимального розміру;

- зобов`язати з 01.12.2019, з 01.03.2022, з 01.03.2023, з 01.03.2024, з 01.06.2024 здійснити перерахунок та виплачувати пенсію з урахуванням 90% відповідних сум грошового забезпечення, без обмеження розміру пенсії максимальним розміром, з урахуванням індексації, установленої згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році», постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2023 №168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» та постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2024 №185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році», із урахуванням підвищень і надбавок та проведених раніше виплат, з виплатою різниці між фактично отриманою та належною до сплати сумою пенсії.

Відповідно до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви її подано з порушенням вищенаведених вимог КАС України.

Так, позивач у позові просить, зокрема, зобов`язати перерахувати та виплатити з 01.03.2022, з 01.03.2023 та з 01.03.2024 пенсію без обмеження максимальним розміром десятьма прожитковими мінімумами, установленими для осіб, які втратили працездатність.

Вказані вимоги обґрунтовані тим, що з 01.03.2022, з 01.03.2023 та з 01.03.2024 пенсія мала виплачуватись з урахуванням індексації згідно постанов Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році», від 24.02.2023 №168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році», від 24.02.2024 №185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році».

Втім, слід зауважити, що відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Проте, позивач з даним адміністративним позовом звернувся до адміністративного суду тільки 19.09.2024, тобто з пропуском строку, встановленого КАС України.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч. 6 ст. 161 КАС України).

Представник позивача в адміністративному позові, з посиланням на висновки Верховного Суду, наведені у постановах від 15.09.2020 №635/7878/16-а та від 26.01.2021 №520/11178/2020, зазначив, що згідно з частиною 2 статті 46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» строкового обмеження стосовно виплати пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час, яку особа не отримувала у зв`язку з непроведенням перерахунку пенсії з вини відповідного суб`єкта владних повноважень, немає. Просить також враховувати, що згідно з принципом «належного врядування» пенсіонер, який отримує пенсію, виходить з презумпції, що її розмір визначено відповідно до закону. Пенсіонер не має розумних причин сумніватися у добросовісності дій працівників Пенсійного фонду.

На думку представника позивача, оскільки позивач оскаржує протиправні дії Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області щодо обмеження пенсії максимальним розміром, то зазначене прямо впливає на його соціальне забезпечення щодо можливості отримання пенсії у більшому розмірі.

З приводу вказаних доводів представника позивача необхідно зауважити на такому.

Необхідно диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

З дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Судом враховано правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19.

На виконання постанов Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році», від 24.02.2023 №168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» та від 24.02.2024 №185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році» у березні 2022 року, у березні 2023 року і в березні 2024 року пенсія позивачу мала бути перерахована з урахуванням індексації, проте, на думку позивача, виплата пенсії здійснюється з обмеженням максимальним розміром.

Таким чином, позивач, після отримання пенсії у квітні 2022, 2023, 2024 років мав у наступні 6 місяців звернутись до суду із відповідним позовом у разі незгоди з обмеженням пенсії максимальним розміром після проведення індексації.

Отже, враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги щодо зобов`язання відповідача з 01.03.2022, з 01.03.2023, з 01.03.2024 здійснити перерахунок та виплату пенсії з урахуванням 90% відповідних сум грошового забезпечення, без обмеження розміру пенсії максимальним розміром, з урахуванням індексації, установленої згідно з постановами Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році», від 24.02.2023 №168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» та від 24.02.2024 №185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році», із урахуванням підвищень і надбавок та проведених раніше виплат, з виплатою різниці між фактично отриманою та належною до сплати сумою пенсії, - не стосується порядку і результатів виконання відповідачем рішення Донецького окружного адміністративного суду від 06.12.2023 у справі №200/6689/23, оскільки дана справа стосувалася перерахунку пенсії на підставі довідки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Донецькій області» від 22.12.2022 №33/25-2965 про розмір грошового забезпечення.

Наведене свідчить про відсутність у суду підстав вважати, що позивач без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових перерахованої пенсії звернувся до пенсійного органу із заявою про надання відповідної інформації.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання про це дізнатися не можуть розглядатися як поважна причина пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки є результатом суб`єктивних дій самого позивача, а не об`єктивно існуючими обставинами, що перешкоджають їй вчасно реалізувати своє право на судовий захист.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27.01.2020 у справі №420/3001/19, від 25.02.2020 у справі №360/1870/19.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Верховного Суду у постанові від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 зазначила, що строк давності не застосовується лише до вимог щодо нарахованих пенсій згідно зі статтею 46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» № 1058-IV.

У даному ж випадку, пенсія у бажаному позивачем розмірі нарахована не була.

Також Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначила із посиланням на висновки, що наведені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі №510/1286/16-а, що положення закону про необмеження будь-яким строком спорів щодо невиплаченої пенсіонерові пенсії підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов: 1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом; 2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу. Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Судова палата вказала, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Оскільки пенсія є щомісячним періодичним платежем, то в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно, а, відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав звернула увагу на те, що за умови відсутності часових обмежень для звернення до суду за минулі періоди Пенсійний фонд України як центральний орган виконавчої влади був би позбавлений можливості реалізовувати покладені на нього завдання, зокрема здійснювати ефективний розподіл фінансових ресурсів для пенсійного забезпечення; така ситуація не відповідала б принципу юридичної визначеності у правовідносинах щодо пенсійного забезпечення у солідарній системі.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звертається до суду, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду та підтверджені належними доказами.

При цьому необхідно враховувати, що практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду також не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справи «Стаббігс та інші проти Великобританії» рішення від 21.02.1986, «Девеер проти Бельгії» рішення від 27.02.1980, «Голдер проти Сполученого Королівства» рішення від 21.02.1975).

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачеві слід надати до суду письмову заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом із зазначенням підстав поважності його пропуску та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, згідно п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; докази, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається з позовної заяви та листа відповідача від 01.07.2024, у травні 2024 року на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду у справі №200/6689/23 від 06.12.2023 проведено перерахунок пенсії позивача з 01.12.2019 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 22.12.2022 №33/25-2965, виходячи з 90% відповідних сум грошового забезпечення. Зазначено, що з червня 2024 року розмір пенсії складає 31199,74 грн. і проводиться в обмеженому розмірі 23610,00 грн.

Проте у позовних вимогах позивач просить, зокрема, зобов`язати з 01.12.2019 та з 01.06.2024 здійснити перерахунок та виплачувати пенсію з урахуванням 90% відповідних сум грошового забезпечення без обмеження розміру пенсії максимальним розміром, з урахуванням індексації, установленої згідно з постановами Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році», від 24.02.2023 №168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» та від 24.02.2024 №185 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році», із урахуванням підвищень і надбавок та проведених раніше виплат, з виплатою різниці між фактично отриманою та належною до сплати сумою пенсії.

При цьому, у позовній заяві позивачем і його представником жодним чином не обґрунтовано, з посиланнями на норми чинного законодавства, які саме правові норми порушено відповідачем під час здійснення перерахунку пенсії з 01.12.2019 та з 01.06.2024 саме на підставі зазначених постанов Кабінету Міністрів України, та не надано доказів на підтвердження зазначеного.

Крім того, представник позивача у позовній заяві зазначила, що «Як видно з розрахунків пенсії від 01.03.2022 та від 01.03.2023, доданих до позову, Відповідачем нараховано індексацію на підставі вказаних вище постанов», проте зазначені розрахунки не додані до позовної заяви і не вказані в переліку документів, що додані до позову. Крім того, не зазначено коли саме позивач отримав ці розрахунки.

Таким чином, в порушення вказаних вимог позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом обґрунтування позовних вимог в частині норм законодавства, які порушено відповідачем під час здійснення перерахунку пенсії позивача з 01.12.2019 та з 01.06.2024 саме на підставі постанов Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118, від 24.02.2023 №168, від 24.02.2024 №185, надавши докази на підтвердження зазначеного та розрахунки пенсії від 01.03.2022 та від 01.03.2023, на які представник позивача посилається в позовній заяві, вказавши інформацію про те, коли саме і в який спосіб вони отримані позивачем, або визначитись з належним викладенням позовних вимог.

Згідно з частинами 1 та 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Беручи до уваги наведене, суд дійшов висновку про необхідність залишення даного позову без руху та встановлення позивачеві строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 123 та 169 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху і встановити десятиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви.

Позивачу необхідно надати до суду:

- письмову заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом із зазначенням підстав поважності його пропуску;

- докази поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з даним позовом;

- належним чином оформлену позовну заяву з обґрунтуванням позовних вимог в частині норм законодавства, які порушено відповідачем під час здійснення перерахунку пенсії позивача з 01.12.2019 та з 01.06.2024 саме на підставі постанов Кабінету Міністрів України від 16.02.2022 №118, від 24.02.2023 №168, від 24.02.2024 №185, з наданням доказів на підтвердження зазначеного або визначитись з належним викладенням позовних вимог;

- розрахунки пенсії від 01.03.2022 та від 01.03.2023, на які представник позивача посилається у позовній заяві, та інформацію про те, коли саме і в який спосіб ці розрахунки отримані позивачем.

Роз`яснити позивачеві, що при невиконанні вимог даної ухвали, зазначена позовна заява буде повернута.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Ушенко