Справа № 292/1110/24
Суддя: Гуц О. В.
Дата ухвалення: 2024-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 292/1110/24
Провадження № 2-а/292/9/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2024 року с-ще Пулини

Червоноармійського районного суду Житомирської області

головуюча суддя Гуц О.В. секретар судового засідання Риданова Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Костюк Яни Романівни до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення

У С Т А Н О В И В :

У вересні 2024 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Костюк Я.Р. звернулася до суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи його тим, що в серпні 2024 року ОСОБА_1 дізнався про те, що його банківські рахунки заблоковані Хорошівським відділом державної виконавчої служби у Житомирському районі Житомирської області по виконавчому провадженню НОМЕР_1. 15.08.2024 адвокатом в інтересах позивача подано адвокатський запит Вих. №15082024-1 до Хорошівського ВДВС у Житомирському районі Житомирської області з метою отримання належним чином завіреної копії постанови про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_1 та належним чином завіреної копії виконавчого документа, що став підставою у відкритті виконавчого провадження НОМЕР_1. 05.09.2024 на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_2 , надіслано відповідь на адвокатський запит Вих. 25154 від 04.09.2024, зокрема запитувані у адвокатському запиті Вих. №15082024-1 від 15.08.2024 документи, а саме: постанову про відкриття виконавчого провадження НОМЕР_1 та постанову №6/106 від 10.06.2024 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 КУпАП.

В оскаржуванні постанові зазначено, що підставою для складання постанови №6/106 від 10.06.2024 стало те, що ОСОБА_1 07.05.2024 р. було вручено повістку про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до якої йому належало з"явитися 09.05.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , проте у визначений час він не з"явився. Враховуючи те, що ОСОБА_1 отримав копію оскаржуваної постанови лише 05.09.2024, що підтверджується супровідним листом Хорошівського ВДВС у Житомирському районі Житомирської області Вих. 25154 від 04.09.2024, просив суд поновити строки для звернення до суду.

Позивач не погоджується з постановою №6/106 від 10.06.2024 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 КУпАП, що стало підставою звернення до суду з позовною заявою.

Як вбачається із постанови ІНФОРМАЦІЯ_1 від 10.06.2024 , дії ОСОБА_1 за вчинення адмінправопорушення- порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, яке мало місце 09.05.2024 , кваліфіковано за ч.3 ст.210 -1 КУпАП .

Частиною 1 ст. 210-1 КУпАП (в редакції від 14.10.2023, що діяла станом на дату вчинення правопорушення - 09.05.2024) була передбачена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Частиною 2 статті 210-1КУпАП (в редакції від 14.10.2023, що діяла станом на дату вчинення правопорушення - 09.05.2024) передбачена адміністративна відповідальність за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, а також вчинення такого порушення в особливий період.

Таким чином, станом на 09.05.2024 відповідальність за вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення була передбачена ч. 1 статті 210-1 КУпАП у редакції від 14 жовтня 2023 року, яка мала формулювання "Порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію -тягне за собою накладення штрафу на громадян від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян".

Тобто, станом на 09.05.2024 розмір штрафу у грошовому виразі, який міг бути накладений на громадянина, винного у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 210-1 КУпАП, складав від 3 400 грн. до 5 100 грн.

Натомість норма ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, яка посилює відповідальність за невиконання приписів п. 1 ч. 1 ст. 22 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" набрала чинності лише 19 травня 2024 року.

З огляду на викладене вимоги ч. 3 ст. 210-1 КУпАП не можуть бути застосовані до ОСОБА_1 , оскільки, датою вчинення правопорушення у даному випадку є 09 травня 2024 року, на момент якого діяла редакція ст. 210-1 КУпАП від 14 жовтня 2023 року.

Притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП є неправомірним.

Враховуючи викладене, просили суд скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП від 10.06.2024 №6/106, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_2 , якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та справу закрити.

Ухвалою від 10.09.2024 відкрито провадження у даній справі, розгляд її призначений у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Позивач у судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник позивача у судове засідання не з"явився. Від нього на адресу суду надійшло письмове клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника. Позовні вимоги підтримують та просили їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з"явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до ст. 262 КАС України розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін, за наявними в справі доказами та письмовими поясненнями.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

В силу статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В силу статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує особі право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення (ст.251 КУпАП) є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, а також іншими документами.

У відповідності до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Зі ст. 280 КУпАП вбачається, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 235 КУпАП передбачено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Частиною третьою статті 210-1 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, в особливий період (чинна редакція з 19.05.2024 .).

Станом на 16.05.2024 стаття 210-1 КУпАП мала дві частини, відповідно до яких встановлено адміністративну відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, та за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого ч.1 цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, а також вчинення такого порушення в особливий період.

Судом встановлено та як вбачається із оскаржуваної постанови № 6/106 від 10 червня 2024 року ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.210-1 КУпАП, за наступних обставин. Так, ОСОБА_1 07.05.2024. було вручено повістку про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до якої йому належало з`явитись 09.05.2024 за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, у визначений час ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 не з`явився. Про наявність поважних причин неявки не повідомляв. Вказане адміністративне правопорушення кваліфіковано за ч.3 ст.210- 1 КУпАП , як - порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію в особливий період та на ОСОБА_1 було накладено адмінстягнення у вигляді 17000 грн. штрафу.

Про те , відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови не було враховано, що на момент вчинення інкримінованого правопорушення ОСОБА_1 , а саме станом на 09.05.2024, діяла редакція статті 210-1 КУпАП, яка не містила в собі частини третьої взагалі. 09.05.2024 Законом № 3696-IX , який набув чинності 19.05.2024, статтю 210-1 КУпАП доповнено частиною третьою , якою передбачено відповідальність за вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період .

Відповідно до ст.8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Отже відповідачем не враховано, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до п. 1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб"єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб"єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб"єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Слід зауважити, що вимоги частини третьої статті 286 КАС України передбачають, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, враховуючи, що в ході розгляду справи відповідачем, на якого у даному випадку покладено обов`язок щодо доказування, не доведено правомірності прийнятого стосовно позивача оскаржуваного рішення, суд дійшов висновку щодо протиправності оскаржуваної постанови та необхідність її скасування із закриттям провадження в справі про адміністративне правопорушення за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 , оскільки його вина у вчиненні правопорушення, під час судового розгляду не підтверджена і відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного рішення, у зв`язку з чим постанова №6/106 по справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП від 10.06.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності і накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн., підлягає скасуванню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення , закриттю.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 72-77, 139, 241-246, 250, 255, 257-263, 286, 293 КАС України,-

У Х В А Л И В :

Позов представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Костюк Яни Романівни до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, задовольнити .

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 КУпАП від 10.06.2024 №6/106, винесену начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_2 , якою притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя О. В. Гуц